 Tässä polema universaalne, et kõikide ettevõtete või sektorit neansed ja kindlasti ei sisalda, aga siis se suunis material annaab edasi juhis, et kui ta arvatusmudelid kasutada ja mida on võiksel välja lisaks hõlmata. Vähemalt keskonaministermipolt me ei täna tegele kinglasti, selle arvutamise ühtsetele aluküstele viimisega, kui mingisuguse uue regulatiooniga vaid pigem on see toetavmatterel ettevõtetele ja konsultaintidele. Esmerk on toetada ja suunata ja pakutaga siis tuge nii palju kui võimalik, aga mannan sanaire nüüd üle harrele. Tänu Laura ja Santsil ja siis see juhatuse selles antuprojektiraames välja töötatava juhenmateriali ja arutusmudeli osas. Ja selles osas ma tulen siis tänase lühikese sellise seminari jooksul katakasi, kõike lõpusmasi sanan üle vaate, natuke detailsemalt, et mis meil plaanis on, mida se juhis endast sisaldaab ja misulatuses arutusmudele siis võiks teile abipakkuda. Aga et asiooleks tummisem ja Laura kui ka siin hakkas viihjad sellele viitas, et lajas lastus tegelikult tänasel päeval paljuski on onnud sellis üsine, kui jala ei ole hindamine vabatahtlik tegevuse, aga siin on terve rida aren, kui aga Eurooppa liidu õiguslikus, maastikus, kui siis siis üsine, kui jala ei ole klimamoju, hindamine ja aga aruandlus on muutumas lausa kohustuslikuks. Selleverast me tänasa ürituse siis käigus tahaksimete landa terve reaaseks, et põkusaid sisse vaateid erinevates arendustesse, arenkutesse ja esmalt on meile aire rehekeskunaministeriumis, kes meile siis hanna päikkes ülevaate keslikusaruandlusest ja kuidas on siis siis seotud ka siis üsine, kui jala ei ole teemaatikaga aire, ole hea? Ja tervist ka minu poolt. Ja teen teile tõesti sevi sepõkuse ülevaate keslikusaruandlusest. Minu nimi on aire erihemadan keskunaministeriumi, jõftkuna nõunik keslikorrengu ja keslikurahvastuse teemade ja või nöelda, et kogu keskunakeslikuse teema on tõesti äärmisel kiirelt ja tõusvalt trendiina tunnud meile kasutamiseks ja meile üle provinsist täna kiirelt antu ülevaate, mis on toimimas. Arenkutest natukene. Keskunakeslikus ja keslikorrengu rahaline hindamine, kuiga selle mõjuhindamine ja kapitali või võugud ümber suunamine, on siis tunnud välja aastal 2018, aastal 2015 kogu maailmleppisist kogu 2017. keslikorrengu eesmärgis Euroopa liitulisel vedav osapool ja kuhavras sedaanti komisionile sõi ülesanne, et nüüd, kus meil on olema sõi eesmärgi, tuleb tagada niilega rahastus ja rahastus peaksis olema ja sõltuma, mita ainult sellest, mida te pavalik sektor, vaid seda aaksis liikumakaläbi kapitali turguda. Tanti välja jätkusuutlikumainluskasugustrateiga, mille oluse tehti kümmet tegevust ja üks kõige olulisemait tegevusineist oli siis keslikorahastusedaks on omelooomine. Siis tähendab seda, et kõigis majandus tegevus valdkondades olustada siis põlumajandusest, metshandusest, tööstusest, energetovotmisest, kuni ikka teini välja, on loodud sellised kriteeriumid, mis sõnastavad, mis on oluline ponus, keskuna klima eesmärgide saavutamisse ja mida kindlasti ei tohi teha, et nende saavutamist kohistada. Neid kaks põhimõtet on siis nüüd juba huutumas läbi vaks selles, kui me räägime keslikusoruamblusest. Ja selle taktsu loomia aluse on siis antud välja mõned aktiid, see läheb ka keruliseks, aga põhimõtres, et aktiid on siis sellised asjad, mis kirjaldavad neid majandus tegevus alade nõudet ära ja selle on väga palju seotud ka klimaga. Vasta 2021 lõpust, et sõmbri 6 avala ikustatigi klimaga seotud elegeeridud akt, kui siis ongi kõigi majandus tegevus valtkondud kohtan, et nõudet välja toodud ja väga palju on, et nõudet seotud ka keskus puhune kavasida heite mõõtmisega. Mis on veel, ei kohistu oluliselt princip on muhtumas siis läbi vaks koriigi rahastuses, kui vahendataks ja Euroopa liidu vahendeid. Ja võib olas on ka selles, mõttes oluline, et kui meil on uus keskonna ja glima esmerki, glima muhtuse mõeu vähendamine, selle levendamine, ring majandus ja jätmet, saastusa vähendamine, elurikuse kaitse ja siis mere ja veegis konna kaitse. siis kõigine ente esmergide suhtes tuleb enda tegevusi teha nii, et ei kahustataks ühe kine ente esmergi saabaktamist. Näiteks kui kas puhune kavasida heide vähene, aga tegelikult selle jooks rakendatakse sellised kemikavane, mis võivad sattu teha keskonda, siis on selll risk, et saastus kasvab ja sellised koos mõevasid vaadataks kavasis koos. Ja nüüd on nõud, kui välja ekspertrapport siis ring majanduse vee ja mere elurikuse saastuse vähendamise teemal, mis on cirka kaheksada leegilga, aga kes on kindlasti väga huvitab lugemine ja nendele, kes tahavad teada, mis on enda ja majandus tegevus ala puhul siis olulisad indikaatorik, mille järgi ennast mõõtta keskona kontekstis. Tassin sellise laiema pildi, et teile ka luhu aselevrast, et se mõjutab nüüd kõiki panku, kõiki finanisturu osallisi, kõiki pörsil noteeritud ettevõteid, kui ka kõiki ettevõteid see kele on üle 250 inimese ja kele käive on siis üle 40 miljani ja kuna nema peavad hakama keslikus aruandlus, tandma välja igalaastal, aastast 2024 tagasi vaate ka aastani 2022 nii et alme kuguma juba sellest aastast ja see ülevaad on päris põhjalik siis tegelikult saab selgeks, et läbi tarna ahela agaab see infoliikuma ja sa tahavad takse küsima ma ilmselt siin ikkahust oluliselt principiil väga pigalti peatoa, aga ikka tahes ma listaltasin välja tua selle, et neid kriteerimid on määrus, et asemil väga üldis aga see on konkreedse jaaktidas andil lähemad väga ki-tetaili nüüd keslikus aruandlus ei ole uus teema 2019 aastal entisis määrus, mis käsitlebä jätkus uudlikust käsitlebä teabä aalikustamist seda uuen tähti aastal 2021 ja puhimateliselt käsitleb seda, et kõik ettevõtted, mida ma hiljem uusti mainin ja näitende tailsemalt, peavad hakama igala aastal avalikustama, enda kohta tead tõttehavad mis hõlmap siis kliima mõjua ja riskide hindemist mis hõlmap seda, et tuleb pakuda nii alta välja tuva keslikud alternativid see on elgege finanstuod, et te puhulet, kui selle pauka siis tegelikult tuleb sulle välja pakuda selline asi, mis oleks keskona keslikum, ja sa saad isa valida, kus sa valid tuleb hinata siis keskona keslikuse määra taks on oma suhtes, mida maini sinne teku esmergi suhtes tuleb luo valtkondlikud ja ettevõttepõhiset teega artid, isa endale ja välja on tulemas välu uus direktiv aasta aastal 2024, mis siis täpsustab nii tingimusi välj enam ja täiendati siis ka ESG environment social and governance keskond socialne ja juhtimisen mõtted eiendamine, siit on üks asi puudum, mis tuli nüüd viljuti välja, isaks teiendataks ka seda, mis on nõudet juhtkunnale ja nõugogule ettevõttes, ja seal siis saad nõudet sellele, et peapolema olemas keskona keslikuse päde oskoo ja procedurid siis see viidud aga mida siis tuleb avalikustadan? avalikustada tuleb teeave siis kolmes kovas tuleb avalikustada teeave ja webi saididel tuleb avalikustada teeave lepingu elses teeaves tuleb avalikustada teeave aastahruande osana eks siis se teeave on ka auditeritud iganastel nagu mõtlesin see rakendub siis aastat 2024 ja se teeave hõlimab siis seda misuguseid põhimõtteid järgitaks enda investeerimis otsustes misuguseld arvestataks jätkusuutlikuse riske, sellul kas klimagasehotud riske, detalsemelt nii füsilisi, kuiga siis kautseid riske füsiliselt riskid on siis näiteks sellised kui ehitetakse kuhugi mis söö või me pilema olla seetud näiteks üle võibtus ohuga või näiteks tarnitakse kuskilt riigist, kus see tarnahel katkepsel põhusele seal on põud või tegi peabuudus või muud kuku tarnahel lõikest tuleb siis näit riskide rahinnata ja tuleb siis anta välja info iga tootakruppi kohta sellest misuguna nende ponuskasvuhune kaaside heites et see on koha igvi valentide lõikest toinnides, kuiga sellel intensiivsuse kohta siis mitu procenti kogu ettevata heiteest on siis selletud mingi tootakruppiga ja tuleb siis ka see teave testi teha kõigil avalikuks ja see teave liikud ka tulevikus sellises ja kohtanogu esap ehk siis Euroopal liid on koostamas ühtsetanmevasi, kuhu kogu see teave liikuks kokku, ühte kokku nii et kõiki investorid, kõik kõikest tahavad tutkuda, sellega rematsavad selle siis ringi vaadata ja leida üles eltele sobiiva teapäe või siis ettevata võimu see kujune plüplikult väljaastaks 2026 millal tahetakse see teha ka masin loihtavaks, siis see teavan täiesti alla loihtitavga arvulisel kujul kuhaldamine mis on kõik olulisem hetkel tulevikus lauraga mainis väga oluline veega veega veega parem juba oluline veega eetel sest veega eet angid arna ohäela meid olulisema tosad meid on väga mitna külksalt ja kui nemad peavad seda influatab ka ma esitama on meil väga oluline et valaks neile võimaliput lihtne ja selge sellega konkrets dilaktiivis uubjektideks on siis finansturuosalisad erinevad investeerimis fundid, kogumis pensiooni ja asutusad personalset pakku ja finanstnõusta ja kui ka siis suurettavad käive üle 40 miljoni ja nende üles on siis kui on te välja sellised proceduride enda ettevates et nad on ise enda mõevud arna hindanud, ise enda riskid arna hindanud, aga on hindanud selle kõik ära kogu tarnahalab lõikes, siis see kui ka välja tarnelõikes ja kõik tegevõst ja tote gruppide lõikes ja räägime siis sisust ka sisu on siis see et ettevate peab kõige pealt kirelda mõra enda strategisavate mis on tema ärimudel ja tema strategia ja kuidas seostu peab keskama klima mõödega eek siis kas tema ärimudel peab strategia näiteks arvestab klimaast senariumiga 1,5 % 2 % selt rohkem mis on kusid leevendus meid meida kavadse peab ettevata et maandada riske, mis võivad kaasnada siis erinevad muutustega muutus, et või muut muutus peab juhtima täpsemalt keskuna ja klima teema siis juhtimis otsustes, et võib siis see kirjutada prosetur, kuidas arvestataks siis keskuna ja klima mõedega ja iga otsuseb, kui tuleb siis välja teuga see, et mis on kuneen kasvuhonega aside heitele mitu % heite vähene ja tuleb seada ka endale sigid siit tuleb seada siis aastani 2025, aastani 2030 kui ka pigemalt aastani 2050 ja see on ka see põhjus, miks tõenäuliselt see top kaasa selle, et ettevata strategi raames peavad, kui koostamendale T-kardid, kus nad näevad ette selle, et teadu aastani võib vullaga et kalat tegevust nii, nagu nad hetkelsada teevad kasvuhonega aside heiden selline tarpitakse selliseid fossiilseid ja mitte fossiilseid kütuseid energiatarvääm selline ksida kõik siis kvantitatilse te sühikutas aga on saman perioodilne tehaaks kapitali investeringuid viimesteeringuid teadus arendustegeluse, viimesteeringuid ilm kapitali ja vingil hetkel siis see T-kard muutub, siis muutub ostutakse järgmesele aastamene muututakse keskonakestlikumaks ja see T-kard tuleks siis jääd pols teha ismaherkus aasta nii 2050, aga detaisemalt loomulikult aastani 2030 kui tas rakendatakse keskonakestlikuse arvandlust kogu politika peab olema siis rakirjeltud juhtimisotsustes peab olema seprotsetur paigas riskide hindamiseprotsetur peab olema paigas juhtide juhatuse ja nõugugu välevuse vastutuse puhul peab olema selide vastutuset peab olema isike vastutab sellest et otsuste puhul on hindatud keskonakestlikust ja mõi klima muutuste leemendamisele ja vähendamisele kui ka siis keskuna esmerkitsuhtes peab olema kordistatud see kui palju inimesi ette võtte siis tegelevsele teemaga kui palju nemadprotsentu altsud siis ponustavad sellest et see kõik oleks tavatud ja peab olema siis näidatud araneetressursid, mida planeeritakse selle jaoks ja peab olema näidatud araseid, kuidas see info-liigups üles kui tehaaks otsuseid kui ta see info-liigub alla ja kui ta see mõltab nii otsuseid mida tehaaks endodotmise kui teinuseb hakkumise kontekstis mida mõtetakse mõipa mainisin natuke mõtetakse energetarbimist seda mõtetakse enamasti kütusti kontekstis mida siis nii elektrienerge, suhoivusenerge puhul fossiilne, mitte fossiilne kütuse liik on see kivi süsib üle kivi on sa taastamenerge ja midagi muut mõtetakse siis ka transporti lõigas transporti kütusti lõigas mõtetakse materia oli vasutust ringlus sõgõtu ja paljumuut mõtetakse näiteks äärireisida teastamist ka ja selliseid aspektega tulemus näite, etas kuulukööle vaates koop 1-2-3 mis see hõllmad nii see oga kvi valendi näitamist toinnides, kopku iga siis ettevata alam tegevuse liikas kui ka siis sellega alam tegevuse hinted siisust ja siis midu prosentis alam tegevuse panustab kogu kasvuhu näga aside heites, mis ettevates toimab ja tuleb tuva välja siis tegevustavastavustaks on umele see on siis selline pärisuus asine neid on et 6 keskutna ja kliima esmerki, mida ma mainisin ja sellega raames tuleb siis iga tegevuse liikas tuva välja käive kapitalikulud ja jooksakulude siis kappeks jopeks lastani lastast 2022. kuniastani 2050. kuniasta 2030. ja näidata rahm, kas oluliselt panustatakse, ühtevi midmessen endast keskutna kliima eesmerkidest kas on järgitud, ei kahjust oluliselt põhimõtet, neeg siis kindustatud, et tegevuse ei kahjusta ühtikind endast eesmerkidest ja mis või tegevusi siis tehaaks sellega jaaks, et seda kõige leemendada ja see on siis iga tegevuse liikas ja iganastal tuleb seda vaaligustada ja lisakust tuleb siis välja tuhua riskid kas autot finansimu jõud eks näiteks puhime näemend, et meie tegevus võib olla seautud mingisuguse riskiga selleprast, et meie tootmined oimub mingis riigis, või meie pakume finanistenust mingisuguses kuhas nõhütleme, et näiteks me pakume finanistenust Luksamburgis see on väga keskono võidlikseline lähenemine morvan, et seal on nõudet juba nii range, et näebluselt nes riskid seal finanistoutete puhul on üpris modelad või puhul on see, et muutuvad välja rangemaks ja siis tuleb sellega kuhanduda aga kui näiteks tootmined oimub kuskil riigis, kus nõudet on väga nõrgad, siin viahku helpetan siis sellise lihul võib sellise lihul võib siduda sellega tootmis üksuse kulude ka sellega riski, ja siis välja, et selline risköinimu võib realiseerud, et me peame sellega tootmisesel tildes ära aga kuhma tahtsin kogu, võtte sõudan see, et see on selge, et keslikus aruandlus ja keskono keslikus saavad osa teavad procedureidest ja kui selle tjuht siis sa ei saa teist muud, ei teha võtust, et sul on ma ja infot, sul on ma ja infot nii panditatiivselt, kui kog valitatiivselt mis tähendab, seda, et see tuleb siis ehitada ettevade procedureidesse, ja see on see, millest me täna räägime, et me jõritame oidata, nendem, et te oodikade abil selle siis ehitamist, nendese procedureidesse ja see on väga, mis meid, millest te kuletada nab, võite. Kuru tanu, hele. Siin on juba käet kaavist püsti, et ma ikkagi ei saa kui kimi ansimesulele väga vähä aega selle olulise teema ettegalmiseks, aga ma olen kindel, et et tuleb terve ridaan, et tutustavad jõritusi siin nüüd lähe ja ol veelgi ja veelgi, aga litsalt, et seda siostada ja tegelikult anda teile aimu ja minu hia meil oli selles tõdeda, tõdeda sinu tutu tulemusele, et tegelikul kõik finansorganisationid ja ettevõtted, mis nii oltu suur ettevõtted 250 inimesi ja 40 millenise käivega, on siis oliselt kohustatud tänavõi või nad piakse takkama keskone juhtimis üsteemi rakendama, ka siis isonelitist 2001, varem kui emaast eest, me räägime väga varuandluses, ma teine oma esimese küsimuse, täpsustavõi küsimuse on ema kohet estele kasena küsimust esitamiseks, et kui ta sell esitatud tea peenilta vali teerimine kinnitamine, sepäks olema autiteeritud on mul õigus. Ja teepoolest, kuna see teavensa polema majandus aasta ametlik osa, siis ta on vali teeritud, autiteeritud täpselt samamuudine, kui me kogu majandus aasta arvana ja ta peepolema siis järjel kontrollitavuga, siis tähendab seda, et hästi oluline on see, et see teavem kogupandud sestem, sellt mingisugustu protsetuurida alu, sellt mingisugus formaatis, mis on selge ja kindel ja mida, mida saab siis järja pidavalt rakendada igal aastal. Ja siit tuleb mul kohese mõte, seda mida me eesti keskonna juhtimis asotationi pole majanud, et tundub, et selline emas määrusapohane keskonna juhtimis systeem saab siit kindlasti tul tiibadese, aga ellegi, seda me kajuks pikemalt jõule võimalik karutled, aga siin on mõninget küsimus, et Lehar Linde palu. Ja, Lehar Lindre maaporta lagrofond, et selline küsimus, et kui me räägib sinn jala jälje mõõtmisest, siis tuleb rääkid aga süsini kui situmisest, et ma tund näite, et kui meil on pilan siis 10.000 hektarit metsamaad, et kui ta siis nüüd see sinna direktividesse sisse arvestatakse sest, ma saan aru, et kui ette võt kellel on arvestata viala jälik, siis on tekitab nüüd elda seda heidat, ja samas on tal varasid, mis see oovad, et kus see metoodika sisse tulad? Ja kui ta seda arvestatakse? Seda ei näidanud teile seda modelid, mis meil on oluliselt detailsemat olemas ja seal üks asi, kui väljandatakse kasvuhune kasid ehid, et on tõepolest see, et sa saad näidataka seda, kui ta stoimab süsini kui situmine, kui rakendatakse mingisuguseid ka CCU, CCS meid või siis teakse muid tegevusi, mis seda kõiken, agu leemendavad seda heid, et siis neid on selle direktivi osaks küll, et on tõudud näite enam välja, et seda kõike väestada selle, et konkretsis ära istrateegis, kui ka tegelikult mangitativselt ja sichtidas jäägmisel? Ja kui ma tahanama sellel mõttabil jõuda ongi se, et kui lõpuks mul piland näitab seda, et ma olen kõrgem süsini kui situ ja kui heid ja siis ma saan jõud tegelikult seda süsini kui situ, mist mõi ja ta nagu uusas on ta naga se ens eks pörs, kus meed saamani panavama nii on ta varaa anaprendiile äks ju, et siis võib olla teki ka meil siis see varjait, kus me seda üleäänud süsini kui situ, mis saame nii aga mühja sellem nagu piquem perspektiiv te noist. Ütleme nii hetkel minarääksin ettevete tasandist aga teie mõte on õige ja ma tean, et Laura räägibki sellest täpse mal tänani, et ma lupan tema professionaal seda teemalt käsitled ja järgmise punkti juures. Ja Laura kohen rätukene räägib ka sellest teemast, mis puudutab siis sellist vabadahti kui süsini kutur kui see on togad, sest see on ka koguselle suure klima moju tema teema aga ju seoltude siin on et erinevait lähenenisia kopponente. Aga kas kelikil on meil kiire küsimus ja võimalus kiire küsimus esitada sest, et aire on väga kiire inimene isega ja ja viimana ägaleks läseval aga ta mõtlema. Räägud tundub, et rohkem ei ole, ma siis rohutaksin pelkora üle, et see tema on selgesti, midagi sellist, millele kõiknet ettevõt, et kes sellee regulatiooni alla nüüd lähevad peavad, nüüd tõsisel takvama mõtlema, kõiknet teemad, mida aire välja tõi, et see teeg küllaki detain informatioon, mida peavad ettevõt aga kokku vanema ja nagu te kuulsitte ka, süsini kui jala eli osas lausa, ära definiirima, kuskui palju käibest, kõiknet teemamis isenestest vajavad ikkagi väga selgetka metodologilist ja üldist ettevõttesisest valmisolekut seda infot koguda ja väljaku olega aruandena pakkuda. Väga hea, aga ma tänavad veelkord aire ja ma arvan, et me mõnemad kinitada, selleme tuleme selle teemaga kinlasti veel takaa siis, et mõte oli eesmaan informatioon enutettudu ja kinlasti see vajab veel kordi ja kordilebi arutamist aga. Ma annan siis, koha jooks on seda edasi laura remmelgas keskonoministeriust, lauru ole heasa siis provi kohe juba sellel elneval tulnud küsimusele vastus anda ja ma ka nytt informeerine, et mõelge siis, et meil võtan iga ettevandel õppuska paar küsimust ja väl informeerine, et me panime ka salvestama sellel ürituse tänama lõdan, et see ei ole probleem et siis kahiljem, kui keegi värel vaadata seda on võimalus ja eritimu lõdan, et siis päeva küsimustel regibootrel diskusioon ja küsimus ja võtame, et ka üles väga hea, et ta laura ole hea nii, ma loodan, et mind võn kulta, et ma olen tänna väli tinkimustes aga jah, et väga on, agus üvitsi praegusele teemaga ilähem aga me ka tajume, et sellel süsiniku jalajel ja hindamise ja mõõtmise juures on üks ouline küsimusga mis puututab vabatachtliku süsiniku Turuga seongdovat, et omal poolt keskona investeeringulida matrix aga on keskona ministeriumse ta這種unganaliusidega alustanud ja me näem seat vajadust ja seeostelõomiseks ettevõttet enda, klimaamõrjuga ja hinnatud jala ei olega. Nii, mul nüüd millegi põrast ei taha asi edasi lihtkuda. Mis puutudab tänab vabatahtlikus üsinniku turkus, siis see on täiesti leguleerimata, nii rahhusvahelisel Euroopa liitu kuiga riiglikul tasantil. Siin on olnud juba mõningaid kokkulepeid rahhusvahelisel tasantil vabatahtlikus üsinniku turumeha nismid osas, aga aga Euroopa liitu poolt praegu on isagi käimas konsultation süsinniku situmise certifitsiirimise õigus raamistiku loomiseks, mille ette paneek esitataks Euroopa komissioni poolt käes ole vaasta lõppus. See peaks suurendama selgust ja läbipaistust selles osas kui taas süsinniku situmise nii lootus liiku kuigatehnologilise seire, arvestusmetodikat aga karu antlus peaks toimima. Eesmärg on tagada see, et kui situmise panustataks ka läbi vabatahtlikeme hanismide, siis see situmine oleks tegelik mõõtetav ja sellega ei kaasneks ka olulist kahju ühelagi teisele sääst varenku Eesmärgile. Tänas seda turgu isel omustab see, et on väga osalduse põhine, eks siis turgu suunavad certifitsiirid ja programmiid ja siis ostiate vaheliselt kokkuleppet. Ostia leib ruugi alati olla seda kindlust, et segrediit, mida ta ostab tõesti aitab kaasa heidkokuste vähendamisele ja ka maa valdajad või siis needkes tehnologilise situmise tehnologeid arendavad, et neile ei ole ka võib olla täna täit arusaamist oma potentiaalised testuludest. Aga me näeme seda, et rahusvaheliselt certifitsiirimis programmiid, mis täna paredõtti suuremat on, et nad on üsnakailid sealt projektide tekitamine, on pikaajaline ettevõtmine, aga samas on maa valdajat, kui kas siis ettevõtete puolne järjest kasvav huvi kas siis vanustada sellistese tegevustesse, mis situmis suurendavad, või siis pakkuda krediitem üükiks. Me ka siin omalpult oleme läbi mõttestamas seda, et kuidas ja milmääral kariiks saaksin sellise selgus ja turuarengu tekitamisel kaasa aidata, aga selliselt, et kaseda rohe pesu riski vähendada. Me näeme, et meil on vaja suuremat läbipaistust ja sellikust kasvuhu negaaside heidet vähendavate ja situmis suurendavate projektide tegelikur mõju arvestus ja seire osas, aga ka see, et milistele krypteeriumitele nek projekti peavad siis vastama, et kuidas me hintam, et situmine on lisantu selle ka kaasne olulist kahjulikku mõju ja nii edasi. Aga ka selles osas, et kuidas niit korrekselt kestlikus ja majandus aasta aru on, et ees kajastatakse, minge, mille poolast, mida ma tean, et et ettevõtted on ka tihti küsinud, et kuidas siis kohustuslik heidkogustega kauplemisesysteemi ja vabatahtlik turgi ja situmine amavahel on seotud, et tänast Euroopa liidu kehtivate regulatsioonida raamese kohustuslikku, turuga seotud kohustus ja ettevõtted vabatahtlikku, turu mehanismidega, kuidagi kompensiirida Euroopa liidus ei saa, et see on hetkel kehtiv regulatsioon. Ja nagu ma ka mainisin on lisaks meie enda teema käsiklussele ja läbianalyusimiselle käimaska mitmeid, haakovajid, rahusvahelisi Euroopa liiduprozesse, mis vabatahtlikku, süsiniku turgu ja süsiniku situmise arvestamise teemasse peaks rohkem selgust looma, et esiteks rahusvaheliselt asandil parisi leppartikel 6 mehanismide läbirääkimiselt, kus tegid kahte tyübi ühikuit, millega rahusvahelisel turul kaupel ta saab, et ühet on neid, millega riigid saavat oma parisi leppe kohustusi täita. Nende puhul on oluline teata seda, et see on riigis, kus see situmine toimub, või heite vähendamine, see on riigis tuleb oma inventuurist välja arvat, et Euroopa liidus täna sellist suunta vähemalt hetkel ei ole, ja Euroopa liidus ei saa kohustusi sektorega, ettevõtti oma omisist, samad ühikutega kui tegid kata. Aga lisakste kib alt ka veel teine mehanism, neid on just neid ühikut, mida saab kasutada, ettevõttet keskonna väidete toetamiseks, et lähevad arvese, see on riigis sektoris, kus realne vähemine toimub, aga ettevõttet saavat seda panustamist kajastada oma aruandluses. Ja Euroopa liidupuolt on siin erinevaid algatusi, mis on see ootud nii keskliku aruandlusega, kus se temaadikaläbi käib, aga siis juba mainitud kesklikus üsinnikuringa algatust, kus taltsis tegele takse seire ja aruandluse ja metoodikat ühcetel alustele viimisega. Ja lisaks on välja, et Euroopa liidupuolt kavastulla välja algatusega roheeliste väidete põhjendamiseks, et siis kui tasmilistel tingimustel ja mida siis ettevõttet väita saavad, et siia alla või pakata treenelse uuluma, aga siis klimaneutraalsuse väide, et milistel tingimustel ettevõttetet väita saavad. Aga ütlüm veel, et me veile ei tea, mida see täpse talma makkapetse algatuse välja tulek on siin mitmeid korridi etasilükkatud. Aga pole siis, et korritaks üle, et millega tuleb arvestada kui vapatahtlikul turule pakujana või ostjana osaleda esiteks, et Euroopa liidurekulatiivne raamistik ei võimalta vapatahtlikumehannismidega asendada heitevähendamise kohustustet äitmist. Ja siin vähemalt praegust regulatsioonide valguses ei saa estiis ka tekitada selliseid ühikuid, millega teised riigid saaksid oma kohustusi täiteks, siis inventuurist, midagi väile ja arvestata. Ja kuna Euroopas, aga estis on glima eesmärgid võrglemise kõrged, et me kindlasti päeme kooluliseks, et tekiks erasektorile võimalus riiglikesse eesmärgide seda panustamiseks. Aga siin kakust tulapse jalajeile hindamine mängu, et see ei tohiks muutuda asiaksis ja enesis, või eesmärgiksis ja enesis, et peamine suundidaks olema ikkagi heitevähendamine, ka ettevõttel endal ja allese neende heidkokuste situmiseks, allese neid heidkokuse tuleks kassist situda, kui ta agi läbi panustamise mehannismide kompensiirida, mida ei ole võimalik vähendada. Ja mida me näeme veel, et mis teemad vajavad lähiajal läbimõttestamist ja suuremat selgust puudutavad riigi roilli, klikteerium eid ostiatele ja projektidele just vabatahtlikul Turul, aga kohaliku Turu määratlemini, et kas Eesti või Europa liitte tervikuna, ning ka seoused rahvusvaheliste Turkudega. Ja analüüsimist ajaks ka erinevate panustamismudelite eelised ja puutuse, aga ka hinnastamise, tehinguteformaati, metoodikate ja situmise sertifikaatide elu ja aga seondu. Et me arvestame sellega, et tegemist on tärkava Turuga, kus juba tegutsetakse, aga me ka tajume seda, et seda info vähesust ja eba kindlust on Turu osaliste seas päris palju, et siin tuleb leida võimalusi selleks, et kui ta seda läbipaistust tekitada, aga aga takada seda, et se Turk saaks ikkagi toimida. Aga mul rohkem ei olega slide, kui on küsimusi, kui on oinvastata? Suur tänu, Laura, sellel kiire ja hea sisse vaate stavata süsiniputuru riikliku raamistiku areingutas ja kindlasti on küsimusima, näen juba lehardahapvist. Või el midagi küsida, või on see vanakäsi, see uskesi, küsi ja lehar ole hea. Ilmus on, et korra täpsustaksel, kui suuvides, et kas riik kauple tänaa eraa omandi poolt siootud süsini kuga, või arvestab seda kui esitab mingid arvandaid? Riiklik, kasvuhuone kaasid inventuur võtab arvesse kõik, mida me todiliselt on võimalik arvesse võtta, mis siin teritorimil toimubeks siis otsene heide, aga aga situmine läbi siis maakasutusega seotud tegevuste ja siin ei eristata seda, et kas maa on riigi omandis või eraomandis, et siin on, et me toodikad olmaavad oku maakandet. Okei, nii, et kui minu mets on kaksuma viis tonni hektarile süsiniku ja tonnihint on tänaa el oli 80 eurot, tonn 200 eurot, nii, olta rahaliselt sioob hektari peale, siis noh piltikult tööldes, noh muidugi mingid rahaa ei ole maksut üöesti riigile, on võiksada arvestada nii, olta kellegi poolt teenikava tuluna, mille peaksin mina, kui mets-aomani kendala saama. Aga kauplemise systeem ei arvesta näite süsiniku situmist, et see ala on omandutete ühikult ette võttet tele, ja see on oppis teine eraldiseisev systeem ja see ei ole kuidagi seotud sellega, et palju kusagel midagi seob ja ma ei kõigileks ka liiga julkelt kauplemise systeemi ühikult hinda vabatahtlikult uruga, et teksin vabatahtlikult uruul peaksid kaanet hinna, et jahkinglasti realistatele kuludele järgi jõudma, aga nad on ikkagi täiest eraldiseisvad mehanismid meilsin europaliidus. Põhiline, mida ma ikkagi oma küsimuse teraliku suunan on see, et ja mida ma tegelikult tööda tahan, et era omanik ja saama oma varaa, et nii on ta tulevikus, mida tänava tulevikus, ikkagi nii on ta õiglast tasu, et kui te ma varaa siok süsinikku, varagi puhtad süsinikku situmisest, et see on tegelikult see. See, kuidas seuropaliid keslikku süsinikku ringa algatus ka näeb seda tulevikku, et ongi, ja ma valdajatel oleks huvii süsinikku situda, aga, et neil oleks ka ülevaada sellest, et mis on nende poten saalsed tulud sellega seoses. Tänaga kahuks ma ei saa täpselt tööda, et kuidas saab olema integreeritud reiklikkes, klima eesmärkidesse ja nende kasiootud mehanismidesse. Põhiline, et toppelt arvestuste ei ole, et kui aga fagavadahlit turutekima ja eraamaid, kui takavad süsinikku situmisest kauplema, et see eaks reiklikust on arvestust välja. Naa, kui ma tänama ainisin, siis tänas ei juba toimib. Meil kaupel takse vavatahtlikul süsinikku Turulka estis on neid projekte olemas, aga riigina me ei saa mitagi enda pilansist välja arvestata, kunan, et eesmärkid on meil kõrged, aga meil metoodikat, kasvone kaasid inventori metoodikat ei luba seda. Aga vabatahtlik Turk tänah on toiminud niiölda paralel systeemina, kuna aga ettevõttet enda jala jälg sisalda juba niiölda toppelt arvestusteks ja ettevõttet jala jälg võtta parveses seda, mis seda heidet, mis tekib ka meil riigist väljas pool, riiglikasvone kaasid inventori võtta parves syksnes seda heidet, mis tekib meil siin riigipiirides ees, et ma ei võridleks niiid kahte aga siin on ja vaja seda selgust, et kuidas näk kaks Turku kõrvuti toimetavad. Põhlin on see, et keegi kolmas era-omandibalt tulueid eniks, et ma saan aru, et riigsi see saai rahalist, ega kauts, et tulu sellepiat, kui te teklareerite era-omandibalt siotud süsiniku. Ei, seda mehannism ei ole, et kui neetkes vabatahtlikul Turu ülle tänakauplevad, et ma valda, et nemad saavad sellel tulu endale, et kui neil on näkunnestunud mingit projektit sellel tekitada. Aga riig võib sinn mängu tulla selles, sa oosas, et kuida lendal on maid, mille pealt tahab selliseid projekte tekitada, aga siin on kaan, kui eks riiga per rohkem elgima seda, et see kõik oläks läbi pois tevi, et ei suurentataks rohepesu riska. Kui ajanud, ma nu ootan, et asja on jahselgem, et sa on kaks erimad asja, üks on riiglik, nii ole kasvonegasit inventuuriasi, ja teine on se nii oltavabatahtlik süsiniku Turu, mis ales vähaval arenebia, ja et enne oma era-ometsa omaanikuna, seda mahami, ja siis säb, et mõne selles kee, mõne selles kee, mõne selles kee, mõne selles kee, mõne selles kee, muidu, lihku ei pista. Aga, Rainer Besti, ole hea, sur liga küsimus? Jõida, Rainer Besti, rahmine sensilist. Mul on selline küsimus, et kas tana akab natuke nagu selgus teekima sellese, et kui üks ettevote, see on teise tööstuse, ettevote, see on kahta, et kelele akavad kuuluma siis, et see on kahe õigused, et kui näiteks rahmine selles seob mõne teise, et see meindid tööstuse, et see on kahe enda toodate sisse, siis kele pilainsist see, et see on kaks, nii on ta välja arvutatakse, ja aga siis näiteks see on kahe kaublemis õigus kuulub, siis näiteks antud näite puul rahmine sellesile. Siin püsimus oli ansan. Siin on mõeldud tõne oliselt pikailistes, toodates, aga aga siis tehnologiline situmine, et see on ka üks teema, mis jälle roopa liidu süsiiniku situmise certifitsiirimise õigus raamistikuga läbi mõttestataks, et kuna see akab ka tehnologiliste situmist hõlmama, et täna on mul kohtaa seliget vastust anta ei ole. Ma olin nii palju kommentiirida, ma ei ole midagi ka speciallista, aga hemmasti vadate see näiteisi avatahtlik süsiiniku turus keeme, siis siia liiga see, kes selle lahenduse pakkub eks ju, eks siis täna selle päeval sisend, liipule väga erine, see või puhle tulla lootuses keskonna, see või puhle tulla jäädmettäna kuskelt mõjalta, aga aga sinakui nii olda äri ühink pakut selle välja selle lahenduse ja tekitat selle situmise ja selle kokuse saad siis ikkagi sinaa, vahemasti nii, ma tean aga neid on väga erinevad, neid erinevad skeemide, neid reeglid on ka erinevad, et selle pärast ühcet alustju, nagu ka laura ütles Euroopasiu ei ole. Levinumad on praegu lootusliku situmises skeemid, et eks selle tehnologilise puhul mõne, et ne ansid on sama taga selle, no jällegi rahut on seda, et see menti tehas täna ei saa selliselt vapatahtliku süsinnikugel tiiti ostmise, aga kui taagi oma kohustusi heikugustega kauplemise süsteemi ees vähendada. Levinumad pigemme juhitelt, kui sema valm teeri karbal market või just mis siganes se platform on, et kas on etsi platformu ja mis platform se tulevikus on, et siis seotutkas et see etse uubid, see etse esna, kui tehnologial seotud kui utiliseeritud, see on kahtega kaubeldakseekse oleet, et ma sellem ka võimalus, et see ei ole aink nagu vavatahtlik, turkvõigid, vaid, et neidaks ju tulevikus teaks, neidaks läbi etsien. Ja see, kui taas ta tulevikus Euroopa liidus akab kohalduma mehanismidega, et selles osas veel komission liiga palju vihje, et meil annud ei ole. Aga loota me olla targemat aasta lõpus, kui etepanek tulab. Mulle oli tegelikult Airele ka küsimus, aga näppudest on kiirus katunud, viimane küsimus, et kas see on kahe kaardistamisel kaardistamaga hallankijat, et see on kahta. Aga Airele ka sa olet veel siin, airele nii kiire, et eb pas vist juba järgen järekortsele kogusandil. Aga see on ka ales aruklus alp nii palju ka mina teaneeks ju, et see tapne juhis on ales aruklus alp, kui ta siis neid erinevate, nii ol ta mõiulatus 1, 2, 3 elgõike siis mõiulatus 3 arvestuseks, koob 3 arvestus peaks käima, ja selle info silt tarnijatelt kätte saama eks ju, et see on see küsimus, et see on pikenseline tarnajala mõju, ja sa vaat eesma ones paikavanema enda, selle ulatuse kusasada süsine kui ala jälgi hindad, ja aire võib loos ka pareminiöölda, kog ma kahdustan, et see asi on veel ka ales niiöölda läbiräkkimise vuormissel ja sellel jävad alguse esimesteks saastataks kiinlastid jatud lõtgud, nohseda sen selge, koguse ann, et mass, midas ja biad aruandas esitama nüüd, keslikus aruandas süsini kui jala heile mõistes, sain tohtud suure, et sa ei ole võimalik ettevad, et lisalt saada infoti ole lihtsalt, et sa ei ole võimalik kohed äitta, et sellan kaarata vasti selline samsa mult lähenemine, et sa teed, et väiksema sulatuses kõige pealt, siis liikult edasi. Väga hea, kas on välgi kiire küsimusi, ko ei ole, tundub, et ei ole, siis agu ma ka pärast puole räägin natuke ja väga hea on tõteda, ja meil on tõteda, et eestis me oleme tegelikult sellese süsini kui jala heile teemaatikas lennukas sektoribohiseks, ja se on tegelikult tulevik, et olulisimates sektorides piaaks tegelikult välja töötama oma süsini kui jala heile hindamise metatologilised juheendid ja annet, ja meil on tõted, et põlumahandus ettevad, et valkonas, või põlumahandus ja valkonas on seda tehtamas eestis ja Sandra Salom maailu ministeriumist, ole hea anna siis põkus ülevaad, et mida te olete tegemas ja vis ajaks ja mida võib siis oodata. Tere. Mamas laidi ja väga. Minu on siis Sandra Salom maailu ministeriumist maapasotuspoliittika osakone nõunik, ja kunna kliima põlumahandus sooviksime minna ka süsini kui jala heile hindamise ka sektori pohisemaks ja meil onki siis meida, mille esmerkiks on välja töötada nii tuodate, kui ka ettevad, et süsini kui jala heile hindamiseks juheended ööriist, ja seiraks see hindamine ka läpivie ja seiraks siis ka ettevad, et tele seline tuetav vahend et nad saaks teada kustana põlumahandus, ettevad, et tees heida tekib ja millised on võimalus, et selle heida vähendamiseks, või süsini kui situmise suurendamiseks siis. Ja selle meed me tegegud, mulle me aganult kahekse tapiks, esimese tapina haksime läpivie uuringu mille tulemusel tekiks juheend, kui taas põlumahandus ettevad, et tees nii ettevad, et asendil siis kui ka peamiste, toud, et süsini kui jala heile hindate ja samuti tekiks süge tööriist mis oleks availik ja kõigile käte saada ja sellega siis saaks et süsini kui jala heile hindate aga ja siis selle teadasi tuleb se teine, et kus me tegelikult soovime, et viidakse kuskile kolmese setavates nii taimakasvatu setavates, kui ko loomakasvatu setavates ened hindams et läbi ened hindams teeg siis siis näiteks nüöda keegiges on põlumahandus setavatatele aga abiks, et nata ja eeb ja otsaselt isel seda tööriista kasutama vaid ette võttetel oleksis ka nüöda toetus ja juhendamine, kui ta seda tööriista kasutada kui ta seda hindamine läbi viie ja selle hindamise tulemusel tegelikult jaks põlumahand setavatele saamasis ka varendus soovitus et mida oma tootmises muuta, mida teha et süsini kui jala elgesis vähendada ja tegelikult tänahemme sellesse isuse, et me koostisime selle lähtule sõnt ära me ei ole veld jõudnud hankesse aga soovimese ta läheel teha ja kui me leijame ka partnerisis siis lootetavasti haketakse ka põlumahandus sektorile selliste tööriista ja juhendit välja töötama ja kuna keskonoministeerumiteelimisel ja seigalina tegemisel ettevõttetselist üldist tööriista või arvutusmuteelite juhendit tehaakse siis siis marv on, et sinne saab ka põlumahanduse puhul võtta aluseks juba näiteks välja töötatud heite tekureid ja siis minnagi sektoris võt sifilisemaks et põlumahandus ettevõttetis kinglasti on neid praktikaiit mida tuleb siis arvestada, mida see üldine ettevõttetis süsini kui jala elge hindamise arvutusmudele kata et ja kui see juhend ja töörist on välja töötatud ilmselt luotetavasti aasta lõpukse siis alkaks kettevõttetis siis päriselt see hindamine ja ja etsevises et tapisme praegu oleme ja lühitelt ilmselt oleksse minu polkka kõik väga hea, pras on küsimusi see on kui te mõtlete küsimuste pealema kohekasuda võimalust ise küsida mis mis ajaks võik see juhis valmis olla kui nüüd varadestama siis kläde nohseda hangevikust läbi viimise ajava ja kõikke muud ma luutakse taasta lõpus et ma järgmise lasta likagi saaksime päriselt neid hindamise ja hakata läbi viima ja kas neid hindamised et ettevõttetile kolmselt ettevõttet väga palju ambitionikas plaan ma olin hea meelkuulta et nii suur arv põllumans ettevõttetahab aga kas see on ettevõttetile tasutta või mingi tasueest ja nii edasi see on eks tasutta siis siis kindlasti kolmselt ettevõttet saata aga kes neid konsultaid on vahane pohkama kes see külks saada nii suur kõist massi või teha aga sellega muu minu küsimuset piirduvad ja Riina soovid küsida midagi veel ole hea ei aata Riina või üks jukpõllumõndus kaab andus kota ei täsendra sellal ettekante ülavatest et ma teki sit mõned küsimus et et kõige pealt et meil on tana olemas tegelikult nagu mis on aru metoodikad ja lahanimised midagi kasutatakse et pollumõndus ettevõttetest üsine elgelgi hinnata et meil onga erasektor ettevõttet kes neid hindamisi teevad ja meil on juba mitmete ettevõttetga neid hindamisi läbi viinud et küsimus on siis sellas et et kas sa on nii oltab plaanitav juha enda töörist siis utapukan agu arvas on nii tannusid lahanimised tundumul on natukanala tubleerimis et või siis on sa idei sellas et sa töörist alaks nii alta sa lihtustatud vahend et pollumõndus tootel või nii alta sa lelettavatel teki siis võimalus kõigeki saada lihtustatud muoel kiire, ülevaada enda siis üsini kui jälajele põhi emissioni komponentidest et ja alati kui nii alta sellist ju karkolaatorit luua siis tegibki küsimus et kui palju et karkolaatorin ei eb tihti peali sellisele üldi selle tasalamele võib olla et kui ma oot on pollumõnd sõttoidin et oia tolle ka üsine erinevad et kas selle on võimalikilt sellist esti speciifilist lähenemist teha või ta peab kalama selline üldine mis sa mõttadeel sellega anneta läksustust saatee siis teine küsimus ja oligi mainitine konsolendid et kesest nõusta et kesest hindamisi läbi viima et pollumõndus on ju meil tihti peali pollumõndus konsolendid, neid kas peaksid nõuan aga minu teada meil ei ole täna vahemalt teraldi sellist kliima teemadele specialliseerun konsolendive neteks rekistri ja meil teemadele läevista ainult specialliseerun tüks konsolendid et selle sa mõttes et mõelded kasi sellapel et kustin et siin nõusta heid ja neid inimesi saada et kes aitaksis neid hindamis läbi vii ja heida heida küsimuste est kui vaatata neid töörista sit tänan mille kettevõttet juba hinanudama jala elge siis üks küsimus on ka olnud et kui võreldavad teerinevata tööristatega tehtud süs nii kui jala elge hindamis et on, et seal võib tekkida sa olukordet me täpsateid ja milliseid heite koetvitsenkte on kasutatud, kas ne päriselt onga eesti tingimustees sopivat, kas nad on võib ole liiga üldise, kas meil on nagi riigispecifilise heite koetvitsenkte, mida me saks kasutada ja sellel jõi see töörista mõttaja onga see, muutase siis ka läbi vaistveks et neekest kasutavad tegeelikult saavad ka teada, et mida on arvestatud ja kindlasti neekest on juba oma hindamise tara teinud saavad tegeelikulka siis võrreld neid tulemusi nad saavad näha millised on, et soovitus et milliseid heite koetvitsenkte neidaks eestis võiks kasutada süsi nii kui jala elge hindamisel põllu majanduses et kas ne tööristad, millega nemad on hinnannud võtavad sellised aspektarvest ja ja nende konsulendtida poole pealt ja se on niimselt problemiks, et neid täna on meil vähä aga marvanet et see on ka teema, millega tuleb eda seda käda, et neid tekiks juurtesest plumeendus toodjete ja oks viks olle siis ka neid konsulendteges oskavalt anta nõu ka klima teemaden ja rinaname lisaküsimus või on või se vanakesi kui tohib siis ma täpsusteksin et sandrakest nendu tööristada almitasa väga mainnisid mõtlesid sa siis neid kalkulaatori pahisid lähene misikus näiteks põllumandus toodjad ma näesis väldjadotudipa kalkulaatoriinternetis nii alta kasutavad ja sellapõh ja laaruutid siit eevad ja mõttasin neid praegu selga selgi kas on veel kiire küsimusi, no mulle meeldi valatiiga kommentteeride ja kõiks sul küsimust lisevastaltopis, aga liselt oma kokemusest ja ka selle meie puolt välja töötatava mudeeli juist välja töötamise käigus ota kokemus kuhel mu või nööeldad ja tollisemad et suuniselt. Eks siis see, kui ta siis konkreetses sektoris mida peaks arvesel, et ma erinevates sektorites, et tegevused omavad erinevad kaalu ja tähsust süsiniku kasvuone kaasid heitte sesubuhast ja see on oluline, et üldse esmane asisest sellises sektorivõis lähenemise on üldse, no kui üeldad millistele siis nendele mõjua alatele peaks kindlasti tähele põnubööra, mis peaks sees olema mida või välja, et see on see olulne juhi või juhend, mis peaks olema olulisemata sektoritabul kindlasti eestis ka lisaks tehtud. See on üba isenesest hea asi, et me eemme tihtibäle kinniselistesse kalkulaatorites ja ma üba et ulatalt või nööeldada meie kalkulaator, mida me välja töötame. See on pigemise, üldine liistustatud versioon ja minu orvatas eritimist puututab põlumahadussektorite keerulisemad sektorit, siis igal juhul sial lõbkokuvates hettevate tegema enda, mudeili, kalkulaatori oma ettevate kesk see, kus nad nii tarvutusi teevad ja marvan, et ka esmalehenduses piaks ka eksperte kaasab, et lihtsad oluline on see, et see metatologiina aluuse oleks ütlustatud, et me eestis saaksime neid jala elgist võrrelde tehaaks ütlustatud metatologi aluuse. See on kõige olulise masima kõute nette, mis ka teie oma sisse otsatud tööpul kindlastida haks, et te saada. Ja muidugi suur küsimus on see, et konsultankid. Neid listalti ole estis väga palju. Meil ei lihtsatakse siis üt iga nädaale küsitakse, et ööldak küsitakse, kas homsek saaks üsine, kui jala elgik kalkulaerida. Niin, et vajadud on ja ega, ja neid palju ole neid inimesi. See ekspertide, selskong väab kiire, kasvatamist ja kui te kuulise, kuulase te siin tänas seminen aral kuses ka seda vajadus, mis teki kestlikuse aruanduse ravamiseks ju, siis see sa volema kõgi väga, väga suur. Aga Mikhail, tahab lisada veel midagi kiiret, ma loodan. Mikhail Dergnev, käsi püsti, kas sa soovid midagi küsida, neid rääkui kuule, kas kasi? Pohäbel oli kosta, ka nüütenam ei ole, ei ole kosta. Kui kõve miniräägid siis on kost varene, kui vähemasti midagi on kosta. Ah, okei, proo on nii või. Ma lihtsalt, seda tahtingi ja üks õrb tarkvara juba siisalt põnumatean lihtsalt.