 E ovako, ja ću lagano, najpočnem. Dobro jutro svima svim učesnicima jako ko vidim ima nas okup 50, to samo u kupno što znači da je preko 30 učesnika je da broje izminuti u minutu lagano raste, što mi je jako dragu, želiju da vas pozdravim i da vam zaželim svima dobrodošli su na seminar kroz prizvo društvene i jednakosti dobolje politike okoliša, odnosno životne sredine koji organizuje, štokonski institut za okoliš u sradnju sa našim partnerima u bih kako projektnim partnerima tako i institucijama. Ja se zovem Marča Ušević, ja radim u štokonskom institutu za okoliš i nače se bavim radim na projektu SF-Projektu u SBAH i bavim se pitanjima zelenu kapitala, okolišnih politika i klimatski promijena i sigurnosti. Ali danas u svojstvu ću biti moderatora, odnosno fasilitatora ove radionci, ovako prijenigo što počnemo, ja bi zamolim u svoju kolegijcu Senku da vam dava par tehnički detalja vezanih za snimanje, semena, za prevo, za načine koji postavljate pitanja, pa tako Senka, molim te, možete se uključiti da nam malo pojavljate šte stvari našim učisnicima. Kvala, mjere, da vri jutro svim učisnicima, moj im je Senka Kuljenović i prestavljam lokalu partnera ovog projekta, iskonistiću prvih par minuta, samo ukratko da vam dam neke smjenice za korištenje različitih opcija koji imamo na ovom veginaru. Dakle, ako povučete svoj miš prema dole otvoriće vam se nekoliko opcija gdje imate Q&A opciju, čet opciju, podizanje ruke, odnosno opciju raise hand i interpretation. Putem, jedno od za vas, tokom ovu webi naredom najzačajne i funkcija biće ovak Q&A, gdje možete da ostavljate svoje pitanja i komentare, dakle, čet opciju koja je druga opcija po redu, ohrabrijemu vas da na njoj nam da ostavljate samo ukudiko imate neki technički problem, kako bi smo ipak imali se pitanje i odgovore na jednom mjestu, odnosno na ovom Q&A opciju koja sam govorila ranije. I na kraju opcija interpretation je također od izuzetnog značaja, ukoliko nis ne govorite engleski jezik. Jedan dio webinara kao što ste obavješteni i putem e-maila će se održavati na ovom jeziku. Tako da je, ukoliko ne govorite, njako je bitno da se sami mijenjate različite kanale koje tu imamo u opciji. Nakon što kliknete na interpretation, to je ovakal ikonica zemanjske kuvle, pojaviće vam se tri različita kanale, jedan se zove off, drug je English i treć je BHS. Ukoliko panelisti govori na engleskom jeziku, vi treba da se prešaltate na BHS kanal kako biste naše prevojsteljice čuli da govori na našem jeziku. Ukoliko nemate potrebu za prevodom i razumjete ovaj jezik, predlažem da ostanete na ovom off kanalu na kojem čujete orginalni jezik trenutno govornika. Eto, to su ukratko neke opcije. Naravno, koliko imate bilo kakvih pitanja, nedolmica ili technički potreškoća, možete mi se javite putem čet opcije, dali privatno ili javno, i ja ću se potruti da vam čim prije odgovorim. Eto, hvala vam. Senjka, hvala. Puno ovako pjaču samo sadati par, još riječi uvada vezano za seminar, čisto primu što počalno sa prvim prezentacijama, ovako zašto, socijalna jednaku, zašto je to obitno, pa to je jedna tema možda, koja je u okolišno, u ovoj za okoliš, nova u BH, ali ja moram reći da je ona generalno i globalno prisutna, čak i u Švedskojdje mi sjedimo jedno bogat u razvijenoj zemlji, tokom pandemije trenutne pokazalo se dosta istraživanjem da su ili žene ili migranti ili neke druge, sve društvene grupe drugačije reaguju na neke udare, velike sistemske udare, kao što je pandemija, a sutra ti sistemski udari mogu biti klimatske promjene ili neke okolišne katastrofe i tako dalje, tako dalje. I zato je jako važno da mi razgovaram o ume i da se ova tema dobija jedan značaj, kakav zaslužuje, jer sada dokradimo na izradi strategija i akcijnoj plana za BH u sklopovog projekta, imamo odličnu priliku da postavimo neku vrstu, jer osnova iz ove oblasti koje će sutra biti integrisane u tu strategiju koji će uč u zakone ili koji će uči u sistem funkcionisanja u BH na ovom pitanju i samim tim poboljšati generalno pospertejetu kako zemlje tako i svih grupa bila društvene, polne i tako dalje i tako dalje. Ja sada vam ne bi dužio više i ulezi u tematiku, ja ću prepustiti to ekspertima. Naši prvi panelisti biće kolegica Belma Jahovići, kolegica Klaudija Strambop. On će vam dati kratko jedan uvod osnovne veze između društvene jednakosti i okolicnih pitanja i uzimajući tu u kontekst BH. Ja ovako, znači, idemo, ja ću svaki panel daću kratki opis panela i onda ću daću daću kratki osvrt na izlagaće. Belma Jahović je više ekspert za društvena i gender pitanja prijenovi. Nije na specialnost u unovi, ono čime se ona bavi, da pokušava da uključuje ta socijalne dimenzije u projekti, designu, projekti implementaciju i ona, kao lokalni partner na MOLS-a, mi radimo trenutno s njom na tome, je da pokušava da vam pomaže da što bolji i što je efikasnije ova pitanja uključimo u projekati i u sve njegove segmente. Belma je u prošlosti radla kao gender focal point u javnom sektoru, sa relevantnim instucijama u BH i što je jako bitno nje njegrace, nije odnosio samo kada kažemo je na polna, na žene, nego takođe i na uškarce. Klaudija Srambo, moja kolegica iz cokomfomstvom stute za okoliš, se većinom bavi pitanjima energije, klimatski promijena i isto ruda i kako se one ukljapaju u tu širu sliku odnosno rudnika i darstva, ali takođe i transicijama društava u nekih jelodrževi i bolji razvoj, ona radi na projektu ESAP kao naučni jelosavjetnik i konkupetno je odgovorna za društvenu jednakost, odnosno integraciju i društvene jednakosti u ESAP. Ovaku sada ću se tiće mene jačnu stati da ću Belmi i Klaudiji riječ da počnu sa svojvom sesiju. Klaudija. Thank you, Amar, and good morning everybody. Thank you for joining us today. I see that the presentation is being shared. Just wait a second. So I can't see it, I don't know if other people can see it. No, not yet. Just wait for a second. You're still never do, dok se riješi taj tehnčki problem, Amar, se čto u brzo Klaudija, we don't see it yet. Amar, izvinjavam se, Nadiraje, ja ću podijeliti prezentac kolek sa Senkajima tehnčki problema, izvinjavam se. Samo sekund, kvala za struvinenjem. Ika problem. Kako što će, ću li prezentacija stiži brzo? Thank you. All right, then maybe I will start with a few words of introduction to this presentation. So here my colleague Belma Jahovic and I will introduce some of the main ways in which social equity and environmental issues are related. And we will give some examples from the Bosnian governor context to illustrate these connections. Evo dok čekam, samo reći, kako smo plilike mi zamislili, zamislili smo da imamo prvu prezentaciju Klaudije i Belme. Onda ćemo imati predstavnike od državnih instrucija, identitetskih instrucija već govaraju na temu. Imamo jednu kratku pauzu i imamo kolegje i Slovenije iz Serbia i nakon toga će imati Q&A i onda smo panel diskussiju. Evo pošto je Nadira već počila sa djelim ekrana, ja ću da prestenim da ričam i da ću reći Klaudije i Belme. Thank you very much. So you can go straight to the next slide please. Thank you very much. All right, so when we work on environmental policy we often focus on the natural work of course. And on laws and institutional arrangements and some time on technologies or the economy. And as a result, people and their diversity often end up being only of secondary importance. But environmental issues are mostly driven by human decisions and behaviors, right? So it's important to keep in mind people in the story of the environment. And at the same time environmental issues can also have severe health, livelihood and security implications for people as Ammar mentioned. Now these relationships between people in the environment vary depending on where people live, the resources they have or can access and the role society expects from them. You can move to the next one please. Thank you. So in this presentation we want to describe how different groups in society relate to the environment and in particular groups that are considered socially disadvantaged, such as children, women, the youth, the elderly, persons with disabilities, Roma persons as well as refugees and internally displaced persons. And our starting point here is that because of laws and regulations and culture and traditions, people with different characteristics and identities have different access to resources, right? There are also different expectations regarding the professional and other social roles they should perform. And as we will illustrate later in the presentation this is relevant from an environmental perspective too. For instance, if we think about inheritance, even if the law says women and men should have the same right to inheritance, in practice men are more likely to inherit land than women, right? Or another example is how social norms dictate how certain jobs should be done primarily by men or women. Typical examples are construction or nursing and this can affect exposure to certain environmental issues like noise and harmful chemicals, for instance. Now while we all share characteristics with other people, we also are already different, right? So if you think about your workplace, your family, your neighborhood, well there are men and women, there are younger and older people, some people have different educational backgrounds, some may live in urban areas or in rural areas, they may have different income levels, some may be disabled, others not, some people may be Roma or others not. So it's important to keep in mind that men, women, elderly, etc., they're not defined by only one parameter. For example, women or men can be at the same time elderly or young and poor or affluent and Roma or non-Roma and disabled or not disabled. And so therefore one should always be careful about making generalization. But also at the same time when we don't have detailed information, it's difficult to make an nuanced analysis of how these different groups in society relate to the environment, right? So all these variables we mentioned can play a role in how diverse group of people contribute to environmental issues and solutions. And they are also important to understand how environmental problems and policy affect different groups in society. Can move to the next one please, thank you. So before we dive into the main links between social equity and environmental issues, we just want to clarify a few definitions. So when we talk about social equity here we talk about the situation where they are not only equal opportunities between, but also fair outcomes for men and women and people of different classes, ethnicities, nationalities, age, etc., etc. And the key component of the analysis is also the link between environment and poverty. But looking at poverty it's important to go beyond income poverty and here we work with the idea of multidimensional poverty, which refers not only to the lack of resources, but also the lack of power, voice, opportunities and choice and human security. And another very important concept we work with is that of gender equality, so that's the situation in which women and men and girls and boys have equal rights, responsibilities and opportunities. So here if we just try to explain well the difference between equality and equity, equality is providing the same level of opportunity and assistance to all segments of society, for instance across age and genders. And equity is providing various levels of support and assistance, depending on specific needs or abilities. And these are the concepts we work with when looking at the links between social equity and environmental issues and we will be soon publishing a report that explains all this in more detail. Can you move to the next one please, thank you. So that the key links between social equity and the environment. And here we focus on five main interaction we look at whether social inequity contributes to environmental problems and how so. Whether there are certain groups in society that are especially vulnerable to environmental problems, whether environmental problems can worsen social inequity. Whether certain groups in society have special expertise or motivation to impose the environment. And also we look at the implication of environmental policy across society. Next one please, thank you. So the first point here is that social inequity can contribute to environmental problems and I will give you two examples here. The first one is about how poverty can contribute to air pollution. Because income poor households are more likely to use cheap and highly polluting fuels for domestic purposes. And they are also more likely to run older high polluting cars. So in Bosnia and Herzegovina, the average age of a car in 2016 was 17 years old. And that means they are not complying with modern standards regarding air pollutants. And there are several links between air pollution and energy poverty and we will hear more about this in Dr. Givcic's presentation later this morning. Another example is how social norms may discourage some men from recycling and other environmentally friendly behaviors. There is research that shows that in US and Europe caring for the environment is often perceived as a feminine trait. And this social norm has two important consequences. First, the responsibility of caring for the environment falls primarily on women. And second, some men may be motivated to avoid or even oppose environmentally friendly activities because they are associated with feminine traits. Of course, this is all depends on people, right? But there are some trends and some social factors that have an influence on how people are affected by environmental problems and how they may contribute to environmental problems. So addressing social inequity can help improve the environment. And I will here give the floor to my colleague Belma. Thank you, Claudia. Good morning everybody. So in the previous slide, we talked about how social inequity can contribute to environmental problems. But the same or other environmental problems can lead to unequal social vulnerability. Environmental hazards pose risks to everybody but have a greater impact on some people due to their age or state of health. Individuals' ability to avoid and cope with environmental problems is influenced by various factors. Unexpected events such as flooding is certainly not democratic, meaning that flood affects some groups in society more than others. So, for instance, disabled people are among the groups considered as being at more risk of suffering, negative effects from natural disasters, because also the case in Bosnian Tsukovina in 2014. So while some needed rescuing, a social group such as disabled people lost essential implements such as hearing aids, walking aids, etc. Natural disasters can have a severe impact on the livelihoods of families that rely on agriculture in particular women. So when we talk about dangerous chemicals, women, infants and children are especially sensitive to hazardous chemicals. However, exposure to hazardous chemicals in the workplace, for instance, people who work on hazardous waste landfills or construction workers, or people who are employed in chemistry industry. So exposure to hazardous chemicals in the workplace can pose significant health risks to workers. For instance, when we talk about Roma people, they are also more exposed to dangerous chemicals because they often live in polluted areas into the vicinity of the waste landfills. So not everybody is exposed or vulnerable to environmental problems in the same way. More about this topic, we will certainly talk in the second half of the event. Sorry, can we just, I see there is an issue with the slides, sorry for interrupting, could we please go a few slides back for our colleagues. Well, actually I just finished with this one, yes, so the next one is with that environmental problem, yes. Thank you very much, thank you, sorry for interrupting. No problem. So environmental problems must be looked at in more depth because they contribute to worsening of social inequity. First of all, environmental problems lead to significant health concerns. However, negative effects go beyond health issues. For instance, due to sickness, people stay away from work, if they come back to work, they could have reduced working capacity. In fact, poor health can impact the ability of persons to maintain job or getting new employment. So when we also think of part-time workers, they could experience income loss or potentially losing their job. Certainly medical interventions for improving health status will have significant impact on health care costs. Dan, another example would be if we have a household where the main or solo breadwinner got sick, it will certainly have financial implication for the household. Also environmental problems induce price, right, may increase extreme poverty, which leads to food insecurity. So we targeted environmental measures, negative impacts can be mitigated and minimized. Next slide, please. Thank you. So certain groups in society have special expertise or motivation to improve the environment. When we think of the Roma people, the majority of working age Roma do not have a job, and many have been out of work for considerable length of time. And due to discrimination Roma people have been experiencing, they are forced to look for a job as informal workers, and mainly they work as collector of waste. However, this group in society carry great significance in the value chain of recyclables. Since they contribute more than 50% of market to the middle-dealers in one canton here in Bosnia Zagavina, that was actually one of the studies that was conducted. Social group certainly has expertise, it has knowledge and skills that could lead to formalization of the work and also improve the environment. One year ago, there was also one study conducted and it showed that informal collectors would be interested to become a part of formalized work and they would continue working in recycling sector. It is essential to recognize, strengthen and build on existing experience and engagement in environmental policies, making since they have knowledge and skills that could contribute to improvement of environment. So environmental measures might have negative impacts on certain groups in society. For example, if we think of transition of energy sector, it can successfully manage the transition towards a climate neutral economy. Such transition provides an opportunity but is also a challenge. So when we talk about an opportunity, it is in fact to reduce greenhouse gas emissions and challenge would be certainly minimizing the impact on workers and communities that depend on certain activities. So in developing environmental policies, it is relevant to identify the impact of policies on the workers and communities in the short term and also long term. But prior to that, it is very important to have a stakeholder engagement. Actually, there should be an active social dialogue regarding transition. So, for instance, when we talk about closing municipal landfills, it will certainly impact Roma community because they lively holds depend on waste. Next slide please. So, what exactly can be done about it. So, Vasen Togovina has already made things, has already many things in place and in fact the country would need further development certainly. While we all strive to improve the environment, we must consider social groups that are most likely to be impacted or environment that will be impacted by various social groups. We must better understand the reality on the ground and people's relation to the environment. Environmental participation process should be strengthened. When we talk about the gender equality institutional mechanism, Vasen Togovina has made serious steps in developing gender equality institutional mechanisms at all levels from state to local level. There is also need for desegregated information and shouldn't be only focused on sex desegregated data, but rather multilevel desegregated data. And certainly training of staff from relevant institutions on environmental inequities and the most also important inclusion of disadvantaged groups in policy making. So, this would be from Claudia's in mind side. We are looking forward to discussing you with you later. So, if you have any questions, so please use our feature question and answers. And we are certainly here to answer all of your questions. Thank you. Belma, hvala, Claudia hvala. Ja ću sada samo da dam kratki uvod za sljedeću sesiju značinarnih 30 minuta imaćemo tri izlaganja, odnosno prezentacije ili po 10 minuta koje će kremiti prvu odpitanja okoliša životne sredinije i rodniravno pravnosti na nevoj BH. Zatim idemo na FBH i nakon toga se bavimo RS-om. Shodno time počnimo sa prvom, znači prva sesija od 10 minuta biće izlaganja na nivou BH. Ja bi samo želio kratko da predstavim našu sedeću govornicu, gospodžu Kiku Babić Svetlin. Ona je surčala sajvetnica za planiranje razvoj, monitorim u agenciji, zaravna pravnost, polova okviru ministarstva za živtská prava izbiljce BH. Nije na osnovno uloga u toj agenciji vezane za izradu i koordinaciju državnih strategija i politika u podruću ramnopravnosti polova. U prvom redu, 1. reakcionov plana za provedbu UN Rezovucije 13-25 u BH. Godinama je uključena u raznih projekte u BH na ovoj tematici. Ja što bi želio da spomenim da je isto dugin iz Godina Radla pri unu na posloma koordinacije nacionalnog i regionalnog gender programa, ali isto i po završijetku rata u BH. Gospodža Babić Svetlin radla na projektima postiratne ovnove izgradni. Ja se izvinjavano ko sam nešto propustio, znam da je biografija jako bogata, ali želio bi da vam da imate više vremena čisto da izlažete Kiku. Hvala, Amare. Dosta si rekao, dosta si rekao. Hvala te pođe i Belmi i ja mislim da me sve čujete, radam se da me čujete. Hvala i Belmi i Klaudiji što su dale kratak u ovu analizu, jer je ona vrlo bitna za cijelo ovu priču. Ja ću sada nisim nemam prezentaciju i mislim da sve trebamo više sada pokušavati nekako da se slušamo i nego da gledamo riječi koje su napisane. Sa ću pokušati nekako iz perspektive agencije, zaravno, pravno skolova kao dakle institucije kojoj je to u mandat, da da govorim o učešću u izradi ove strategije, a u izradi ove analize. Prva stvar koji želim da naglasim i vrlo mi je to važno, ako me skvatate, je se da je ova strategija, naravno, pod pomogunutą projektom švedskog instituta i amare sretnice te što radite u švedskog institutu. Je primjer jednog inkluzivnog pristupa izradi jedne strategije, znate, koja uključuje konsultacije sa brojnim, institucionalnim i vanim, istitucionalnim partnerima, ali istotapo je ovo i primjer kako se usvare, ravnopravno spolova treba, naravno, to je sada i društvena jedna proti socijalno isključene grupi i tako dalje, i tako dalje, ali kako se to usvare integriše u jedno strategije od samog početka. Kada je u pitanju sad uključivanja agencije za ravnopravno spolova, prepostavljami Gender Center su bili uključeni u izradi ove analize, o koje su povorele Belma i Klaudija, mi smo bili konsultovanji i stvarno smo nekako davali komentare u okviru naših kapaciteta, znate, mi smo podaci zabijih, a u tom smisla su vrlo limitirani, a mi smo opet limitirani sa kapacitetima, tako da smo se uključili o koliko smo mogli da damo nekako naš doprinos izradi te analize. Priprimajući nekako ovo izlaganje prema dobrim guiding questions koje nam je, koje su nam dali i Klaudija i Belma, najme, kad govorim šta je posebno relevantna iz perspektiveravno-pravnosti spolova. U stvari svaka ova oblast strategije je vrlo relevantna. Evo, govorile Sotume i Belma i Klaudija. Međutim, ono što je možda što bih ja prepoznala, a vidjeću kako razmišaju moja kolegice, ja bih prepoznala u stvari da je upravljanje okolišom vrlo bitno, zbog tu ga što ono nekako se bavi razvijanjem svijesti i razmjevanju, zašto je uopšta ravnopravnost spolova bitna za pitanje okoliša, tako da, zašto je potrebno obšta razmišlatio različitim ulogama, potrebama interesima žena i muškaraca kao i u pogledu uticaja na različite društveno istručene, siromašne ili ugrožene grupe ljudi. Onda ova oblast je takođe važna izbog insistiranja na ravnopravnom učešću, ukručivanju svih kategorija. Znate, ako mi ne konceptujemo one koji srata strategija ti i če, onda jednostavno strategija ne može biti dobra. Tako da je ovo jedna oblast daj sa strategije koja se bavi tim pitanjima i zato nam je bitno da su joj ostali sve oblasti i odpad i klimatske promjene i zagadženje zrakom, i buka sve su vrlo relevantne saspekte ravnopravnosti spolova. Kada govorimo o ranjoj ukručenost agencije iz ravnopravnosti spolova u politike okoliša, moram da kažem da je to bilo zajemaljevo. Uklju... Byli smo uključene u neke UNDP projekte koji su se bavili okolišene koji su nekako po defaultu morali da ukruče i ravnopravnom spolova, ali da vam iskreno kažemo izradu strategije ili kako nešto ne. I ako agencija sada vrlo uključena u izradu svih strategija, bilo putem direktnog uključivanja, u izradu strategije bilo putem davanje, mištenja al sad je to sve mnogo drugačije. Hoću samo da naglasim u pitanju pravnom nekog okvira da je gender i okoliš bila i jedna od 15 oblasti prvog genderaksionog plana, prvog genderaksionog plana od 2006 do 2011. Međutim, jednostavno, mi smo sklapili gender, instrucijnalni mechanizm da mi ne imamo takve kapacitete da mi možemo posići rezultate u 15 oblasti koje smo sebe zadali. Tako da su veći drugi i treći akcion i plan više se fokusirali na neke prioritetne oblasti i cross-cutting oblasti. E sad, pitanja okoliše, pitanja ravnopravnosti spolova imaju isu sudnju. Dakle, to su cross-cutting u transferzalne oblasti. I sad kad gledate brojne ipakcije, dokumente koji se rade, programe, projekte sa kojima apliciramo prema donatirama, radimo fundraising. Znači, ravnopravnost spolova i pitanja okoliše, environment su cross-cutting oblasti koje moramo obrađivati. To je vrlo važno svar u nekom pravnom smis. Dakle, u drugom i trećim maksionom planu, mi smo pitanja okoliše riještili kroz pitanja za poštojavanja i uveli mjere koje se više odnose na istraživanja i na promotivne aktivnosti koje će nekako naglasi zašto ravnopravnost spolova bitna u kontekstu politika okoliše. Sigurno sam i vjerim da ćemo narodni akcijni plan koji će se radit svedreće godine, mnogo više posveti pitanja i pažnije i ovim pitanjima kao i pitanjima, recimo, ne znam, žena i ka te technologijama i tako dalje i tako dalje. Sve u nošto je nekada bilo definisano kao posebna oblast, sada ćemo o tome malo više votračuna, jer imamo iako puno međunarodni dokument, menata imamo pravnog osnova da sve to sada treba da postavne zaista dio jedne važne gjamne politike kao što je gender-action i plan naprali način. Kad govorim o učešću agencije u izradi ove naše strategije vrlo je važno reći da smo mi dakle uklučeni u radnu grupu SEDAM koja se odnosi na upravljanje okolišem odnos od strategijskih cilj SEDAM gdje smo jasno definisali i operativni cilj sad radimo na definisanju mjera. Jasno je da je to u stvari potreba za većom integracijom pitanja rodne ravnopravljosti u sve faze izrade i provedbe jedne strategije, znamči odplaniranja do izveštavanja i tako dalje. Međutim imali smo naravno priliku pošto pazde da da da mi imamo resurse mi trebali biti dio svake radni grupi razrađivati svaki taj akcioni svaki svaki strategijski cilj. Mi nemamo te resurse ali smo imali priliku takođe kada je objedenja dokomena sa svim akcionim planu svi sedam radni grupa da damo naše komentare tamo gdje je to relevantno. Tako da smo ih idali u smislu od boljih statistika razvrstanih pospolu podobi. Potrebe da se rade analize određeno guce, redzimo klimatskih promjena prilodnih nesrećana pitanja različitih ali pitanja žena muskaraca, različitih grupa i društvenom argynaliziranih tako dalje o čemu zaista nije vođena računa ako ćemo biti iskreni nije vođena računa izradenje kakvih planova mjera. Dakle, radili smo i u okviru te radne grupe sedam u koji imamo za seban za seban operativni cilj vezna zaravno pranu od spolova društvenu iskičenu estupitanja si romašniji ali smo takođe i kroz ostali radne grupe dali mjerađenima elementima, gdje je to dozvoljavo. Znate šta je tu jako važno da istaknim? Molim vas, da svi oni dokumenti dakle sve sam ih analizirala gledajući akcion i planove svaki ona je dokument za svaki segment strategije sam odnosno međunarodni dokument na koje se pozivaju institucija, sam pregledala svaki od njih ili bav se da 90% njih sadrži pitanja ravno pranu od spolova oba vezu upručivanja. Dakle, u smislu pravnog osnova ako se samo na to referišemo pitanja ravno pranu od spolova ne da su neopodna da se integrišu nego su ono potpuno potpuno oprav dan. Kada uopšto ne bi smo vodili računa o relevantnim konvencijama i međunarodnim pravnog okviru vezanom za ravno pranu od spolova ne samo ove dokumente na koje se referišu institucija kada rade strategiju okoliša kada bi se samo referisalo na ona ideja koji se odnosi na ravno pranu od spolova već bi to bilo malo da ne bi bilo nepotrebno da se uključi u institucija za ravno pranu od spolova nego da institucije same preuzima i odgovodno za interpretanja ove principa međutim malo smo tačno došli do 10 minu utka iznimno važno da su gender-institucionalni mehanizmi uključeni učitav proces me nije žao ja malo štopam, čisto da imamo kasnije više vremena ja moglo da ostrak prič sada povimo se istom tematiku samo sa državom nivom brha prelazimo Fbih je s nama, gospodža Sebmira Kotorčona je stručan sajvenca za integr sa njerodne komponente u oblasti zdravstva pođo privrede, vodo privrede šumarstva i okoliša i turizma u gender-centru federacije posni Hercegovne bavi se pračenju u saglašanosti zakon i drugihakata politika stratega, planova i programa koji se donose na nevolu dohent teta nijen race to kodžer fokusira na vladnim sektorom koji se bavi zaštom ljudski prava i sloboda ona zadnji 20. godina se intenzivno je uključena u razni aktivnosti koje se odnosi na primjenu dualnu pristupa u gender mainstreamingu i posebnih mjera u navedenih oblastima također je bilo aktivno učešću izradi strateški dokumentata iz oblasti rodni ramlopravnosti. Predstvodno iskustvo u rado ima sa mnogim međunarnim organizacijama imisijama kaošto SOSC UN, DRC, AFS, PSF, AMC i tako dalje, tako dalje ja više neću, ako voriti da ću gospodži kotoreć priliku da izlaže sada, izvolte. Dobar Tan prije sve ho želim pozdraviti preprisupne, isprećan vercentro predrazi, Bosni, Percegovne za razliku od moje koleksije prikaja sa pripremila prezentaciju međutim po što je vremen kratko, a institucija imaju odprilike isti dijelo pro brada i dijelu u nutar tisto međunarobu gdje domaček kravom kokvira, neki sladovaju sve prezentacije da ću samo kratko oprestaviti, zato što nema dovoljno vremena i mislim da je tika parentirala da je isto bitno a to je učišće gender institucional mehanizama u samom procesu izradije srateških dokumentata. Gender Center Vlada Federacije, Strušna služba Vlada Federacije. Ovo je jako važno da znate čisto da imate pristovu o djeloku rada Gender Center. Gender Center, Federacije, Mercebomni da je izrađa je stručan mišljenja na zakone u nazirna verzi i druke progse srateške dokumente zatim osvaraju sa radiu sa nevladnim organizacijama priprema izješla je prema situ komitetu i izvaja prema drugim tijelima u opiru ratificiranih dokumentata Gender Center pokreće iniciative za izminu i dokone zakona i donošenje novih Gender Center prestavlja rognoralnu pravnost na regionalnu mivalo postupam po žalbom i prestavkama grupa i koje vinaca ustavlja se u pravljima i to je odkljužiti u pratko jednom rečenom rečeno onako 14. je zadužen za braćenje primijene etog dualanog pristuka gender mainstreaminga i specijalnih mjera na područku federacije gosnih kersakom gosproste nire, mi ste gotovi ja li ja mogu? ne, samo da ovdje pripremla mnogo više nego što ću pričati ali odkljužiti za učesniti da ima prestavu šta je to među narodni pravni opir i za nas je relevantan koji je to domaći pravni opir i način stanji dosada še sa Ministerstvom okoli še je turizma ali ovdje samo prestamo od jelapru pošto se kišla, način narodno bi domaće pravno opira naše ključni konkumenti su konvencija za iluminacije svih obreka iluminacije žena pekniška deklaracije za akcij rezolusija 13.25 istanburska konvencija da je u direktive i moram prizniti na roda ravnitavnost o temeljnu vrijednost Evropske Unije je upravo uopiro ovih dokumentata priznata i u Evropskoj Uniji još jedna važan dokument je svakako ste svih ukoznati stim je UN Agenda za razvoj i 1030 što se ti će domaći a tu su u stav Bosni i Hercegovini u stav federacije Zakonu zavrani diskriminacije u Bosni i Hercegovini Zakonu o pravnoj pravnoj spolovom u Bosni i Hercegovini i ovdje sam ja na slajdo izdvojla jedan član da bih isporistila ovo prileku da positim sve institucije da prema članu 24 3. Zakonu imaju obavezu još od 2009 10. godine da pripreme svoj program za promicanje ravnoj pravnoj spolovom tu je opisano i kakav ta program treba da budi da bođer sam izdvojla mjero koja se obnosila šan Zakonu koja se obnosila na posebne mjero to je često da imate ono što je važno i isto dakle Zakonu zašljete u naselju u porodici i Zakonu u razvojnoj planiranju u pravdjanju razvoj. Zašlo sam navila u Zakonu zato što je Zakon također u ovdji obavezu da se roda komponenta ukluči u procese planiranja i propramiranja na svim nivodima u federaciji gospođa Sanmira ja se izvinja vam što vas prekida da li bi smo vas mogu samo zamoliti da uvečate prezentaciju možete klikno u from current slide jerovatno je malo zoom za ledio probajte samo klikno dvilo gdje da se on malo odledi pa onda from current slide još uvijek nije sad jeste i predlažim da ugasite kameru jer vas iz nekog razloga zoomirao pa možda bolje da ugasite pa kad prestanete s podilom recite, evo sad je u rijed sad je kako treba pa ka prestanete sa podilom prezentaciji možete ponovu uključiti kameru i verovatno će se vratiti na standardni postavki dobra, znači od standardiških dokumenata koja je pratimo uspari provedu pratimo je gender action plan Bosnia Herzegovina koja je i koveš spomela action plan za primjenu rezolucije veća segunnosti 1325 i u federacij Bosnia Herzegovina strategija za prevenzio i borbu kod im nasilja je živost nazije kako da se u svoj razvojno strategija da mi se možda početi donositi noge strategije do sada še aktivnosti na saranji uogir saranje gender centra i federal ministrarstva okoli še turismo uglavnosti se odnosili na upravo izradu stručnih mišelja na nazirkne verzi proprisa strategijih dokumenata federalno ministrarstvo turismo je učestuvalo u implementaciji strategija zagodno odporno učetiranje karane uogiru te saranje uvedeni preferencijalnoj sistemi kodovani uogro dođeli rocene kodicaja i to ne samo u tom ministarstvom nebo i u svim drugim uključenim ministarsvima koja imaju nominacije Ono što je jako vidno, istotako, datje prioritet, praketima koje promoviraju i podšave ramupravnosti, polova, onostom ramupravnosti. U dalje inicijative su bile na unapećivanju to procesa. Ovaj, proveklove strategije je vila u jednom idealnom momentumu. U to vrijeme se uvodio i software za programstvo budjetiranje. Tako da je u opiru federal unijeg starsa za penansje, tako da je i ta esper dopunjen rubrikom za roda ono učitira. U Vladovederaciji također polosno federal unijeg starsa penansija je u gučetsku istrukcije 1 i 2 oklušlo ovo vezu integriranje rode komponente i ovo vezu uključivanjo pokazateja za provek budatih intervencija, onosno ovo vezu opunjavanja terubrića. Kroz FIG-UP program koji mi imamo FIG-UP program i finansijski mehanizam sa implementaciju gender action plana, podržene su pregna aktivnosti na osnaživanju sve istiži koje su se odnosle i na okoliš, ali i na ekonomsko osnaživanje šeja. Na srednjičom slajdu ja sam dala prijelog za unapređivanje aktivnosti na provek budatih i odprilike to je ovo što i u gender action planu i u zahvonom organizaciju spolova, a to je pri svega osnaživanje kapaciteta osoblja svih institucija na svim njimojima, uvođenje rodno osrednjima upravljanja gučetskim sredstvima, uključivanje evropanski standara, u sektorskoj zakonodajstvo i indegresanje rodne komponente u procesu izištavanja u operu e.u. integracija. Osipuramanja u sluva da se priodkoma izradili da je svih sektorskih politika i action planova uključivanja komponenta, uvođenje obovezije da se u godišim izištavanja uključenja informacija o provedniji generaciju plana da se također prate globalni minimalni set indikatora u otvirom u n programu razvoja 2030, tu sam izdvojila i link i da se osegura continui rana sananja Mislim uključeni Samo da napomenim, da je 10 minuta prošlo, vi možete naravno za vršto čisto da znate. Mislim uključeni u proces izvrede strategije i action plana zašto okoliša na federalnom njivov, samo kako smo drači u radnim grupama međutim i prisivstvima s svakom događaju kroz davanji komentara na nazrti inverzije do komenata i isto smo tako osmjutrače uokramom odmrp federacije rsegom je na ovom projektu. Hvala na pažni, prijatno. Hvala vam, a puno, ja samo da napomenim jednu stvar pri uvoda za gospodžu okrunće da webinar koji sada gladate će biti snimnjen a i sve prezentacije koje sve desle na webinaru biće dostupno na našem websiteu poslije događaju. Moćete ih daulnovatiti na engleskom i lokalnom jeziku. Webinar je tu, a mi ićemo, mi stvostavite za, mi ne raspolagavano za bilo kako pitanja, ako je neko ima poslije webinara. A sada dolazimo do treće prezentacije, odnosno teta RS, gospodža Krunič Radika ostručna sajvetnica u Gender Center, Center za jednakostrego pravnost Polova Republiki Srpske. Njena ekspertize su Ljudská pravna, Agropavnost Polova, rodno zaslovano nasid i demokratija i pravda i državna uprava. Između ostavlgo prijadu 2013-2013. Rukovodila je procesom institucionalnog gender mainstreaminga u tom entitetu, uključujući radna u spostavganj normativno pravno-givnice cernog lokvira za ravnopravnost Polova. Također rukovodila projektima i programama lokviru međunarodne i regionalne i saradne, uključujući se radnjosa u energencijama. Ono je također autor i ko autor razni analiza i straživanja te publikacija i radova u oblasti ravnopravnosti Polova. I certificovanja je, gospodža Krunča, certificovanja za obukje o ravnopravnosti Polova. Ja sam to ovako malo skratio taj uvod. Gospodža Krunča, ja se nadam da je u redu, podije vaš, ja ću vas kao i vaši kolegice prije napominat, prije ga je gdje 10 minuta čisto da znate bremijeski okvir. Izvolite. Dobar dan svima. Pozdravljamo vas u ime gender centra Republike Srpske. Izvinjam vam se na mvom glasu kojinače nije ovakav, imam problema sa grlom i prehladom da nadam se da ću izdržati tih 10 minuta. Prije sve ga želim da se zahvalim kolegicama Kiki i Sadmiri na njihovim prezentacijama i informacijama koji su podijelili sa svima nama. Ja ću se pokšati, nadovezati na neke njihove riječi i ono što su prezentovali da ne bi došlo do ponavljanja. Prezentaciju sam pripremila, ali neću se strogo držati toga. Neznamni, da li je sada spremna da je podijelim s vama? Evo pokušat ću ovako. Da li je vidite? Vidimo, vidimo. Ako možete samo molim vas na slide show pa from current slide. Da vidimo malo u većim. Samo malo. Idete, sad ste na home, idete i the insert, design, transitions, animations i slide show birate. Slide show. Evo tu ste malo dobe. Znam, nego ne mogu, pa što sumi ove komande od webinara preklopile slide show. Ali u principu, mislim da ćete vidjeti, jer nisu sit na slova. U tom slučaju, htjela bih reći da je ovo veliki korak za oblast upravljanja životnom sredinom i izradu strategije životne sredine i akcijanih planova kako na nivou be i ha tako u entitetima i u Brčko districtu što se uvažila činjenca da i ravnopravnost polova jedno od ključnih predpostavki da se u tim oblastima također postigne napreda kisa toga aspekta. I smatram da je važno što smo uključeni u po-pogotovo u radnu grupu 7 koja se bavi upravljanjem okolišem i uključenismo naravno od početka u definisanje najvažnih izazova, u analizu stanja, operativne ciljeve i očekivane ishode. A ono gdje se mi nalazimo najčešće sa svojim komentarima i sa određenim sugestijama kako da se inkorporišu standardi zaravnopravnost polova u ovu oblastje dio koji se odnosi na među agencijsku koordinaciju, dio koji se odnosi na podatke informacije i upravljanje tim podacima informacijama uključujući izvještavanje i osiguranje pristupa javnosti i učešće različnih zainteresovanih grupa i marginalizovanih i drugi ciljnih grupa u ovom procesu. Ono što ja smatram da je posebno važno istači i da su posebno važna pitanja kao osnov integracije standarda zaravnopravnost polova u ovu oblasti je svakako da su žene uključene u ove procese. Kad kažem žene, znači mislim i na osobe koje su na pozicijama odlučivanja i upravljanja i da je važno da veliki broj žena i u istom omjeru sa vuškarcima učestvu i ovom procesu a tu bih napomenuva da kad su u pitanju udruženja žena i organizacije civilnog društva da i one također mogu dati veliki doprinos integraciji standarda i pitanja zaravnopravnosti u pitanja zašteživacne sredine. Ono što također mislim da je vašno istat će je da treba posebno voditi računa o tome da se svi zakorni i podzakonski akti koliko god oni izgledali technički i neprimjenjivi za integraciju standarda zaravnopravnost polova da se dostavljaju na mišljenje gender centru Republike Srpske i da se u tim zakonima također mogu integrisati prami standarda i zaravnopravnost polova koji mogu dalje uticati na proces implementacije i strategije i akcionih planova također politike i strategije i akcionih planovi treba da budu kako mi to kažemo engenderovani i da to bude u svim fazama dakle u fazi planiranja u fazi provođenja, praćenja i njihove ocjene. Koncept integrisanja rodne perspektive ili gender mainstreaming odrazumijeva da se rodna perspektiva mora integrisati u sveove propise i jamne politike u institucije i organizacije koje te jamne politike provode u mehanizme političkog odlučivanja tu sam pominjala i bitan segment učešća žena i u statistike i informacije. Onu što također je važno u kontekstu integracije standarda i pitanja rodne opravnosti u pitanja u oblast životne sredine je da statistika i posebni izveštaj budu rodno osjetljivi da se u određanim segmentima rade analize stanja koje će biti posebno usmjerene na ulogu žena u upravljanju u životnom sredinom. Mislim da je kolegica Claudia Strambo pomenula da će jedan izveštaj uskoro biti predstavljen i uglada ti svetlo dana i zaista se radujem tome da imamo u Bosniji Hercegovini prvi izveštaj na tu temu. Onu što je također važno je da se rade rodne analize protice na uticaja rodni gender index i rodno odgovorno budjetiranje i rodna revizija da bi smo to sve postigli zaposleni u svim institucijama koje će biti u svim povom procesu treba da imaju znanje i kapacitete da ugrađuju standarde rodniravnopravnosti na svojim radnim mjestima i u fokusu onih pitanja kojima se bave i da sve to iskoristimo za učenje i razmjenu iskustava zasmovanu na dobrim praksama. Ono što je također sam smatrala važnim da kažem je da kao što je kika već spomenula da je gender kao i pitanje životne sredine pitanje koje se prožima kroz sve oblasti kroz cuttinge dakle pitanje da je kompleksno intersekcionalno u različitim oblastima se pojavnuje da je među zavisno i uslovljeno u odnosu na druge oblasti. Naše učešće u ovom procesu je bilo istovjetno kao i učešće agencije gender centra federacije dakle bilismo čanov i ove radne grupe radili smo na različitim dokumentima odnosno ciljevima koji su dosad u ovoj fazi postignuti i davali smo svoje komentare i impute kako da se strategija i budući akcioni planovi n-genderu i odnosno uvrstej standardi za rodno-ravno pravnost u taj proces. Ono što bih također željela da istaknem a što je važno za buduće za buduće... S pomenka ja samo da pomenim da smo vi završavam. Što je važno za buduće naše dijelovanje i budući proces vidite na slajdu koje su to oblasti i pitanja povezanosti rodne-ravno pravnosti i životne sredine u kojim sve oblastima se može ta povezanost vidjeti i kad je u pitanju rodne-ravno pravnosti životna sredina a na sljedećim slajdovima koje ja neću predstavljati predpostavljam da će učestnici to dobiti nakon ovog webinara su i zakonske obaveze koje proisticu i zakona u ravno pravnosti polova ako je svakako daju opravni osnov za dalje dijelovanje i integracije ovih pitanja u zaštu životne sredine Evo toliko ja sad izlazim iz prezentacije Hvala vam nije prvno je samo nego što nastavimo dalje mi smo od pilke zemsli da ovaku izgleda tog događa ja dobili smo jedno pitanje pa ću ga asodno tome ali onda ćemo otići na pauzu da sto minutno pauzu i nakon pauze ćemo imati još dvije prezentacije jedna će biti oddržeće Lidija Živčići fokus asociacije od drživi razvolju Slovenije i ona će govortio rešavanjima problema energijetko-siromaštva do pobljšanja kvaliteta zraka to jesti vazduha i primjer iz Istočnja Evropa kvalitet zraka, vazduha i energijetko-siromaštvo to je jedna tematika nakon toga naše kolege i Srbije Gospodža Jasmin Karanđelovic, Valentina Mart će govorti dostav o hemisku sigurnosti iz perspektive ravnopravnosti polova i socijalnije jednakosti čisto da znate šta naš čekaj za pauze plus u neke zanimljivije isto drugi vrste tema a ovako sada jednostimo dobili pitanje, ja sam u konsultaciji sa prijateljicama razumio to je za Gospodžu Kotoroći pitanje dobili smo pitanje od Gospodže Marije Kuketsi s WWF, Adrije Piše odaliste i na koji način prate u svojene mjere posebice one koji se odnosi narodno budjetiranje o ministarstvima i noćeni potcaja postojili komparativne analiza pobalšanja rodne ravnopravnosti nakon uvođenja mjera ako isto Gospodža spomjenka smatala da ga i ona može odgovoriti nek se javi al koji su drugarce kolekce rekle ovoj za Gospodžu Samir, izvolte Ja u gendercentrum nevodim rodno odgledu na početiranje i mi sam parmisačan, znam da da je proces transparentan kao što je učit transparentan da je moguće doda analize danas sam došlo vole sam samo da to učistuje metod da na neki način doprinesim u ovom događaju a za sve informacije vezano za rodno odgledu učetiranje možete se obratiti, pomožete se direktorci, se šunjiš u gendercentrum generacije postojili Dobro, hovalam da vidim sa Klaudijom i Klaudija Belma idemo na pauzu sada da je to plani ili imamo da li vi nešte rete doda da je još o vondijelu pre pauzi Svijem, to je dobro Čekaj, Kajkas Admiha i Spomenkat da dobro nam je učitavno učitavno učitavno učitavno učitavno i učitavno učitavno učitavno učitavno i smo znači da se dobro da učitavno do Dr. Zivcic i Koutanješa z Alham, Jasminka i Valentina Došla dobro očitavno učitavno učitavno učitavno učitavno učitavno Uvidimo se za 10 minuta Znači sad je 11, 11, 21, pa je to samo da svi znate, da ćemo i onda produšiti workshop postavimo malo kasnimo 10 minuta, bilo technički problema, da ćemo u meso u 35, 12, 35 da vršti u 45, ništo, idemo na pauzu pa se vidimo 10 minuta. 10 minuta, 10 minuta, naravno ništo, vidimo se prijatno. Ovako dobar dan ni se vračamo, sada sa pauze 10 minuta je prošlo i nastavljamo. Dalje sedeća prezentacija biće na temu kvalitetu zraka, vazduha energijasku siromaštva. Sa nama je gospodža doktorca Elvidija Zivčić iz Sloveniji ona radi kao viši ekspertu, fokus asociaciji za održivi razvoj udubljani. Nijen rad bavi se istreživanjem odnosno, ilo ona pokriva nekoliko tema u svom radu. To su održivi razvoj klimatske promjene energia, transport, potrošnja i digro, z kakog to nazvan negativni rast. Ima preku 15 godina iskustva u vođenju projektata, na nivou Slovenije nije ekolođe i EU. Obrazovan je u zvršlaj ekoromske studiju Ljubljana 2001. Nakon toga majsterske studije iz okolišnje nauke i politike na centralnu universitetu Budempešti i dobila je 2012 odnosno ko ostaje doktor nauka iz bio tehnologije na universitetu Ljubljani. Ja se nadam da se nešto nije izublo lidija u prevodu ako jeste. Molim vas, izvimte i izvolite. Vama hvala za prezentaciju. Mislim da je sve bilo kako treba. Ja ću vam danas pokazati prezentaciju. Nemojte se preplašiti, ima jako puno slajdova sa jako puno teksta. Neću sve slajdove možda u detalja, ali dovi ćete prezentaciju kasnije, pa možete onda sami pogledati i pročititi neke od tih stvari. Ja se nadam da će moji tako zvaniji naški jezik biti dosta razumljiva. Ko slučajno nije, molim vas, brekinite me, bitajte slobodno i tako. Danas ću nakratko pričati o energetiskom sivomaštvu, a onda ću vam predstaviti kako je povezano sa zagađenjem zvaka. Predstavit ću nekoliko politika koja u jedan mah mogu rješiti i zagađenje zvaka i energetiskom sivomaštvu. Nakon toga pričati o tri projekta ili možda dva, ako nam vreme nedozvoljava za rješavanje energetiskog sivomaštva. Da počnimo možda sa energetiskom sivomaštvom, o energetiskom sivomaštvu govorimo kada neko kočanstvo ne može zadovoljiti svoje osnovne energetike potrebe, ali tako izvidika zadovoljavanje tih fizičkih potreba kao i zadovoljavanja socijalnih potreba. Znači ako je vama hladno doma, to je nekad fizička potreba, kojoj ne mogu žete zadovoljiti, a ako vama temperatura doma relativno ugodno topla, ali ipak ne dosta topla da bi vi sad pozvali prijateli ili da bi vaša djeca pozvala drugare i škole da uče zajedno, opet to je situacija energetiskom sivomaštvu, jer ne mogu ne postižati toliko toplino doma da možete zadovoliti svoje socijalne potrebe. Taj problem je možda, kak bi reka, možda mislim da u Europi nema to problema, ali taj problem je dosta rašireno. U Europi negde oko 20% stanovništo u Europi ima problema sa energetiskim sivomaštvom, preko ljeta čak više od 100 milijuna ljudi u Europi ne može zadržati svoje domove dosta hladnima, znači dosta ugodnima za preživljavanje u njima. Grupe koje su najčešće pogođene energetiskim sivomaštvom so osobiti stariji ljudi, povedice samo hranih roditelja, nezaposleni ili sivomašni radnici, znači radnici koji ne dobiju dosta vica kratlača da bi mogli normalno preživiti, a onda još studenti i posebno žene, možda o tome malo nakon par slajdova, uzroci su u glavnom, govorimo obično u nekom trokutu, uzroka za energetisko sivomaštvo, prvi je uzrok niskoprimanje, to je obično povezano sa nekim občim sivomaštvom. Drugi je uzrok sa vysokacijene energie, obično se događa ne samo da imamo vysokacijene energie, nego da i koristimo neke energente koje su skuplili nego drugi. Treći je uzrok niska energetiska, efikacnost kuće ili bloka, znači stana, koje događa spok slabe ili zili spok slabe izolacije ili spok starih neefiksnih sustava zagrijenje i neefikacnih uređaja. To je taj trokut, znači to to je uzvaka, ali moramo znaći da energetisko sivomašto dolazi iz puno širek kroga uzroga. Niska primanja su povezane sa tim medalije ekonomija u dobrom ili u slabom stanju. Tako da energetisko sivomašto je znači povezano sa jako širokim sustavom poput našeg ekonomiskog sustava, politiskog sustava i tako dalje. Nakratko možda o posledicava energetiskog sivomaštva glavna posledica je da imamo neke loše ufjete stanovanja. Hladno nam je možda prokišnjava krov. Prozori nam poštaju vazduh i zbog toga nam je hladno u stanu i tako dalje. Ali posledice nisu samo ti fizički problemi, nego imaju drugih problema, veliki problem, da se ljudi često zaduženi i imaju velike financiste probleme, nemožda ne mogu pratiti svoja troška vazi energiju. Zbog toga dolazi i do isključenja od energije ili možda čak i deložacija i stana. To ima velika utjeca, je tako na psychično kao i na fizično zdravlje. Možda, da skočim na sljedeči slide, šta se tiče fizičkog zdravlja, imamo povečanje situacija za zimskim infekcijama, ima isto povečanih kardiova skalarnih bolesti u kočanstvima sa energijskim seromaštam, a i povečanje respiratornih bolesti. U nekim situacijama, ovo sobito u vezi sa zagađenjem zraka, ima i povečan broj trovanja u kočanstvima koje su griju sa nekim energijentima koji možda nisu sigurni, znači ilu galno spalivanje smeća ili ako je starija ureća i pa može izbog spalivanja ugljena doći do trovanja. Kao što sam rekl, imai psiholoških posir dica. Ljudi su u energijskom seromašlu obično pod povečanim stresom, zbog toga jer ne znam, ne mogu platiti racune. Zbog toga se često razvijaju i depresije i svične psihološke boljosti, a iz dica socijalno zdravlja, ljudi često ne mogu normalno funkcionirati u normalnim svojom životima, izbog toga se, kako bi rekl, marginaliziraju, oddaljuju se od društva, od svojih prijatelja, porodice i postaju na neki način marginalizirani. Pulo smo danas govorili o pitanima roda i u energijskom seromašlu je pitanja roda velika tema. Najme, žene su često sklonije da trpe energijsku seromašlu zbog različitih razloga, puso i fizijološke razlogi na prim... razlozi, na primire žene osjećaju hladnoče i topolatu druhče nego moškarci, ali ima i puno ekonomskih i socijanih razloga. Neću se sad više o tome, jer smo dosta toga već čuli i ostavljamo nam slide, tako da bi možda samo brzo preskoča na temu kako su energijsku seromašlu i zagadženo zraka povezani. Znači u situacijama energijsku seromašlu imamo tri, kak bi rekl, karakteristike, koje pro vzroče, znači vode u zagadženu zraka. Jedno je da imamo loše energijske prakse, drugo je da upotrebjavamo energenite koji su loše kvaliteta, tu može biti odpat ili neko vlažno drgo i tako dalje. Treća razlog da koristimo stare ili neefikasne peće, znači sustave zagrijanje. Zbog svih tih loših praksa koje izlaze iz energijsku seromašlu često dolazimo do toga da se zrak u našem okolišu jako zagadi i onda imamo veliki problema sa zarađenjem zraka koje može voditi u velike zdravstvene probleme a i ekonomske probleme na kraju linije. U jednom svom projektu u kojem će možda kasne malo više ispričati, radili preporuke kako možemo odjednom vješavati i probleme i nevgetskog siva mašla i problem zagadženja zraka i na brzo ću predstaviti neke preporuke kako se to može rešiti. Znači, jako su važnih tu neki standardi bude da je to standard iz vidika energijske efikasnosti zgrada, bude si da je to standard za ložišta, peći, kotlve, sve sustave za grijanje. Važna isto, promocija čistih goriva, znači, solavno grijanje, toplatne pumpe i tako dalje. Važno je dobro organizirati i opredeliti ulog u dimnjačara, oni iz vidika zagadženja zraka igraju, jako važno ulog, tako da njihova uloga mora biti dobro definirana, imati moraju mogućnost da naprave mjere u stanovima koji zagadžaju i tako dalje. Na primer, jedna od funkcija dimnjačara mora biti, na primer, to da krejne s nekih sustav grijanja u rat, mora ga promoviriti dimnjačar, vidjeti dalje sve odkovara svim standardima i tako dalje. Onda trebamo strože zahtjeve za goriva koje se prodaju, na primer zabraniti neka goriva ili garantirati da su, na primer, peleti ili kak se zove to na naškom sekanci. Zervosjeća da nisu vlažnije i da su dobre kvalitete i tako dalje. Dobro, neću sad dužel, to mi imate više toga još napisano. Iako je važno i to da imamo dobre programe monitoringa, iako je važno mora redovan monitoring kvaliteta zraka, trebamo imati i dosta transparentne, znači, javne podatke, kakva je kvaliteta zraka u momentu, kada je zagađan i tako dalje. Isto moraju monitoring izvoditi dimjačari barem jednom godišnje, a može biti i češće, ako je to slučajno potrebno na nekim lokacijama. Dobro, možda još i u finansijski mjerama, znači, zanimljivo je napraviti programe preko kojih enevegeskasima mašna domačinstva mogu dostupati i dostredstava za zamijenu sustava zagrijanje. Može se stabiti programe za obnovu zgrada, malo ću više pričati o tome kada vas predstavljamo programe koje imamo o Sloveniji, a treba i odravška ako zvane separatore, znači odvajače tih prašnjih čestica koja nastaje u korijenja i to može smaniti zagađeno zraka. Nakratko o projektima Invent Air bio je projekt koje smo izvodili do mislim da prije 2 godine u njemu smo sluvađivali iz Slovenije bugarske i Njemačke stručnjaka imali smo kao neko usposabljanje, kako se u Njemačkoj rješavaju pitanje energiskosiromaštva i zagađenja zraka u pomoću tog usposabljanja mi smo napravili okvire kako identificirati energiskosiromašna domačinstva a i plan kako zamijeniti i sustave za grijanje na lokacijama koje su najviše pogočene zagađenjem zraka napravili smo lokalne planove za promenju grijanja sustava ali neke druge lokalne miere, polkot monitoringa finansiranja separatora i tako dalje da, u tome projektu smo i sve te preproke za politike oblikowali i te preproke za politike predstavili ljudima koje dizajniraju politike ili na lokalnom nivoju ili na nacijanom nivoju u ovom projektu nismo baš tako bi rekla praktički napravili neke praktične mere za smanjenje energiskosiromaštva ili zagađenja ali smo nastavili neke metodološki pristup, kako to napravili i napravili neke preporoke za politike i mjere koje će rjašavati obada problema u jednom maku na kratko o projektu Rich to je projekt Rich koji smo izvodili zapravo skoro u svim zemljama jugoističnoj Evrope ili zapadnog Balkana ne znam kako vi to nazvalo ovih dana tu smo uglavnom radili posijete energijsko sivomašnjim kućanstvima posijeta je obično bila u dva navrata, u prvom navratu smo napravili osnovni energijski audit da vidimo kako ljudi troše energiju i bodu i onda smo na osnovu toga napravili dobro ruke za promijene navika i donjeli ljudima obično 3 ili 4 različite stvari na primjer štetne žarulje traku za izolaciju prozora i tako dalje i sa tim je baš u praktičkom pogledu smanjili problema energijsko sivomaštva možda samo napomena da tu nam je partner iz Bosne biocenter za ekologiju i energiju i stuzle, oni su taj projekti produžili sa podporom Švicevska ambasada koliko znam, tako da nekoga više za nima može se obratiti direktno nima i popričati se nima možda samo brzi brojevi koliko smo uspili smanjiti sa tim praktičkim mierama znači vidite da negdje oko 10% na področu potročne električe, energije i vode i nešta manje na področi u toplot na energije oko 5% znači s tim mierama smo i smanjili potročno energije ali i smanjili utjeca i na zagađenje z raka. I zadnji projekten palmet tu vam, nažala, s nemogu već šta smo sve već napravili jer smo u sredini projekta u glavnom projekt kroz neke praktičke mjere rešava energijsko sivomaštvo u zemljama mediterana fokusiramo se na zdravlje na ljetno energijsko sivomaštvo znači probleme kad ljudi ne mogu okladiti svoje stanove i mi je prevruča pa ima je zbog toga probleme ali na žene tako da u tom projektu probamo najdiše uključiti žene mobilizirate ih da same pristupaju rešavanju energijsko sivomaštvo. Možda samo brzo aktivnostima osim posijete domačinstvima o kojima sam već pričoma imamo i tako zvane Kolektiv Osemblis ili neke zajedničke skupove da se ljudi zapravo sastaju u grupam od 20 do možda i 30 ljudi i zajedno rešavaju svoje probleme jedan od drugog uče kako rešavati svoje probleme energijsko sivomaštvo. Imamo i tako zvane uvadi si sam radionice i radionica u zdravlju preko kojih probamo ljudima objasniti kako sa pomoćom neki pjednostavnih mjera, možda kako zasaditi drveće pretkučom da je kuća dobro osjenjen ili tako nešto pomagamo rešavati problem energijsko sivomaštvo. Na kratko o programima slovenskog ekološkog fonda Ja ću samo da imaš prikako još 3 minuta čisto da znate vrijemenski Da, baš sam gleda na sat tako da mislim da budemo završili na vrijeme Znači, ovi programi svo možda interesantni zbog koga je to su programi koji su izvođeni na nacionalnom nivoju u Sloveniji i možda se može neke od tih programa napraviti i u Bosni. Znači, imamo program savjetovanja za domačinstva na nacionalnom nivoju imam reža energetistih stručnja kako je se zove NSVET i oni savjetuju dolaze u kočanstvo pregledaju kako se troši energia i onda daju savjete neke mjere savjetu sa kojima smaniti energiju. Onda imamo program za 100% sofinansirane zamene sustava za grijanje. Dobije se 8000 EUR po domačinstvu i to je mjera samo za domačinstva energetiskom sivomaštvu. Takođe, imamo program za 100% sofinansivanie za sustave grijanja u stanovima u stambeljima zgradama. Znači, energetisko sivomaštva domačinstva u stambeljima zgradi dobiju 100% finansivanie kada se pomijeni sustav grijanja u zgradi i to im pomogne da se onda cijela zgrada može promijeniti i zbog toga manje potrošnja energia. Imamo i novi programa prošle godine gdje domačinstva mogu napraviti zapravo totalno renovaciju svoj stana ili kuće dobije se 8000 EUR za promjenu odsustava grijanja do prozora možda uključenja nekih obnovljivih izvora energije a imamo i program je program nije ecofond nego ministerstvo za okoliš koji je zapravo kampanja za ispravno loženje kako ložite ispravno, kako energent te koristiti i tako dalje. Da ne dužim na zadnim slajdu imamo nek ključ na stečena iskustva, ali pošto imamo nelen na kojem ćemo malo i oši o tome pričati ne bi sada pa ćemo to kasnije sa svim slugovornicima rješiti, tako da zahvaljavem vam se za pažnju i ako imate neka pitanja dobrodošna. Hvala. Hvala puno. Lidija, ja nastavnjam dalje u zadnjem prezentaciji. Ono će se razkot malo u matematiku omnegošta ćemo imati i dvije dvije gošće naše kolegce, s kojima već sarađujemo u pođu hemijske sigurnosti na našem projektu. Ovaku znači to je posljednja prezentacija, znači se bao tu caj vmkali na ljudskoho zdravu iz perspektivi Ramapravnosti Polova ukljuću čupijološke i društvene faktore, primer iz integracije problematike i društvene jednakosti programe hemijske bezbjednosti u Srbiji sa nama će biti Jasmin Karanđelovć i Valentina Mart iz Alhema, ja samo kratko da ih predstavim, Gospuđ Jasmin Karanđelovć programska koordinatorka organizacije Alhema, to je civilno društvo koje se zalađe za smanjenje rizika odopasnih hemikarii u ciju zašte zdravlja ljudi životne sredine radi na mnogim međunarodnih mirarla i načinavnim projektima zavljanja hemikalijama također radja kao konsultantnike za upravnjenje hemikalijas u ugođšim iskustom u radu državnje uprave. U Srbiji bradle na designima razne strategija propisa i zakona. U Srbiji također to je bitno reći da i interesantno da su Jasmin Karanđelovć i Valentina već radle i Vesopu u našoj grupi za hemisku sigurnost dalje o Valentin radi kao konsultantnike za upravnjenje hemikalijama angažovanja na razlišćim projektima koje se tiču bezbjednostog upravnjanja hemikalijama u alhemu či je ona i osnivac do 2013 radla i na razvoj sistema upravnjanja hemikalijama u držanima radanima. Srbije kreatorija u oblasti u agenciji za hemikalije bila izračna direktorca nadležena za strušno osmiravanje rada u oblasti upravnjenja hemikalijama kroz izradu i sprovoćenje celokupnog zakona davstva u oblasti. Ja ću ovde sada da stanim i pošto znam da Jasmin Karanđelovć imamo malo dužu prezentaciju koji ću stati sa receljanjima čas da prezentuju da iskoriste maksimalno vrijeme koju me Izvolt, dobro nam došli opet. Hvala Marena u brodetennom prestavljenju i hvala na pozivu da još jednom učestvemo okviru ovog projekta ali ovog puta sa malo drugačeg aspekta dakle hemiska sigurnost isperpetine ravnopravnosti i socijalne jednakosti. Alhem postoji od 2013 godine i zalažemo se za bezbedno upravljenje hemikalijama da bi aktivnismo ne samo na načinalnom nivo uveći na međonarodnom okviru međonarodnih organizacija cijednog sektora kao što je AIPEN, Evropske bira za zašto do životne sredine kao i HIL to je alijansa za zašto do zdravlji životnih sredine sa sedištem u Briselu. Zašto hemikalije i kakve to sad veze imaju sa ovom našom danošnjem pričom. Znači, hemikalije kao što zna to ozbeno mogu groziti ljudskog zdravlje s rotnog sredinu i konstantozmo izložene i njihovom dejstvu. Nosu u nekog posebnih istraživanja na nivou Evropske unije svaki četvrti građan in Evropske unije smatra i osjeća se veoma zabrimu tim zbog izloženosti hemikalijama u svom svakodnevnom životu. Hemikalijama bilo one da su substancen ili smeše, ali isto tako hemikalije koje se mogu naći u proizmatima u svakodnevnom životu. Smo okruženi od odeća obuće nameštaja igračaka električnih elektronskih urećaja, ali isto tako i hemikalijama kao substancama, odnosno smešama, dakle boje, lakovi kosmetika, građevinjska chemija, kućna chemija i tako daje. Zbog toga i ta zabrinutost i u Evropske unije veoma visok. Kako možemo biti izlošene tim chemikalijama? Dakle na jedan direkta način, kontakt sa hemikalijom kao takvom ili sa proizvodom koju se bi mogu da sadrži neki odopasti chemikalija i nog češće način jeste indirektan a to je preko segmenta životne sredime, preko vazduha vode, zemište i veoma visok stepen ulaska tih opasnih hemikalija jeste preko hrane. Dakle putovi i unosa su inhalacija direktan, unosa gaćene vode ili hrane, derma i kontakt i jedan vrlo važan način izloženosti fetusa preko krvi majke. Dakle ono što je pokazano u nekim poslednim godinama da placenta neštiti fetus od substanci koje se nalaze dakle u krvi majke tokom trudnoće. Ono što je važno napomenuti, izloženo s kahemikalijama, nije samo u onoj fasi kada se taj neki proizvod ili hemikalija koristi. Već od samo proizvodnje, da su naročito izloženi radnici, dakle u proizvodnim procesima, zatim transporti, to su svi oni operateri koji se bave transportom opasnih materija korišćenja i na kraju kada ta hemikalija ili proizvod postane odpad, a naročito kada se radio opasnom odpadu, postoji veoma visok stepeni izloženosti. Koji su to epekti na kojih hemikalija u stvari utičena zdravlja ljudi, kao što vidite, duga čak je spisak, znači od oni koji zazivaju akutne impakte od fizičke aktivnosti, kao što su eksplozije i požari, kad je rečo eksplozije mi bil izapaljevi materija, ali odve što su veoma važne su akutne, to su one koje se trenutno dešavaju, kao što je akutno naprimer trovanje, naprimer u Srbiji se na ostavu podataka centra za kontrolu trovanja od 100% trovanja, 20% odnosnih na hemikalije, dakle trovanja akutna koja su nastala direktnim izlošenosti ili trovanja nekih hemijskih agenasa. One blaže koje ste verovatno svi imali, višili manji iskusa su različiti irritacije kože ili očiju, naročito kada je rečo u direktom kontaktu preko kože sa hemikalijama do korozivnosti, kao što su neke hemikalije koje nalazimo u kući, kao što su ce voli za opušivanje cevi ili tako dalje koje su korozivne i do pojave alergijskih reakcija kada se budi i monološki sistem i dolazi do sensibilizacije koželje, respiratornih organa. Međutim oni ćemo se mi mnogo više bavimo, a i generalnu politika evropske unije u poslanji godina, a gde ima i veći tej efekat i razvike u odnosu na rodni aspercu efekti koji su koji zazivaju u hrovični impact. To su da je pokazano i dokazano i tako su odrećene hemikalije i klasifikovane da mogu biti karcinogene, dakle da povećavaju incidencu nastanka neki karcinoma, mogu biti mutagene, toksična koreprodukciju i jedna, spet posebna grupa hemikalija koja se zovu tako zvani endocrini struktori, odnosno, remetioci rada hormonskog sistema koji mogu dovesti do feminizacije, napr. muških jedinki do diabetesa, po remećaja ponašanja, po remećaja pažnje, autizma i tako da je. Sada ono hemikalije sve te same po sebi, dakle, na osnovu prosto svoj fizičkog i hemijskog svojstva imaju odrećen proseljen hazard, odnosno opasnost. Međutim, da li će doći do nekog impacta ove na jutice i na ljude, zavisi od nivoa izlaganja, o čego na kraju zavisi je rizik. Kaj rizik je to? Hazat, same substance i nivo izlošenosti. Kada govorimo koji je to nivo izlaganja doksičnim hemikalijama, on može biti uzrokovan biološkim i društvenim vaktorima, ako govorimo, kakav to utičaj ima na pol, odnosno narod. Dakle, kada govorimo u biološkom faktoru, to su u stvari razlike, koje postoje između muškaraca i žene, pre svega na tom fizijološkom, biološkom nivo i onda tu govorimo o polnim razlikama. Za razliku od društvenih faktora koji posmatra u stvari izlaganje, koja je uzrokovano rodno podrećenim profesionalnim ulogama, koje imaju muškarci i žene na svom recimo radnom mestu, ali isto tako i govornostima i obavesama, koje imaju u domačinstvu, u zajednicju koje je žive, tako da od svega toga zavisita izlaženost i na kraju te neki krajnji utice koji imaju na te hemikalija. Kada razletram ove biološki faktor, to je utice, dakle na pol muškaraca i žene, dakle muškarci i žene se na tom fizijološkom nivo prosto razlikuju, u zavisnosti u nekoliko različiti, da kažem najvažnijih aspekata, to je pre svega reproduktivnih organi, dakle i reproduktivnih hormoni, zatim sam razlikio u sastavu tela, kao što je na primjer procenas tmasti i kako je tmast raspoređena u ljudskom organizmu, kardi o vaskuladnih sistemi, muškarci u znamene sklonene, hipertensiji, arteroskoj rozama i tako dalje i različit na primjer može biti rad metabolizma, naročito metabolički proces i koji se dišava na biohemijskom nivo u jetri i tako dalje, dakle to su te fizijološke razlike i kao što možete videti na ovi fotografiji dakle, postoje bolesti koje su uzrokovane kažem u kojima chemikalje mogu doprimiti incidencije o goljevanje i dovesti do ovog zajničkog skupa između muškarci i žene, dakle od autizma pa sve do preko diabetesa, kardiovaskola, miho boljenja, astma i tako dalje do bolesti koje su specificne upravo zbog tih fizijoloških razlika a u odnosu na muškarci i žene. Najveće nekak broj da kažem ili i sada pažnja koja se u poslanje vreme radi istraživanja naročito na nivou nadležnog tela u Evropskoj Unija, to Evropska agencija za chemikalje se bave tako zvanom grupom endokrenih distrupter, odnosno tih chemoidioca hormonskog sistema. Zašto je ta jedna posebna grupa toliko značena i tu su upravo vidita razlika efekat tih substanci na u odnosu na pol. To su substancije koje u vrlo niskim dozan, kao što i hormoni deluju, mogu da ometaju te rad hormoda. Na različite načine mi sada nemamo vremena da nešto više o tome kažemo, u svakom slučaju oni ili mogu i oni u glavnom imitiraju s obzirom da su sličim po chemijskoj strukturi, dakle te tikseno veštočke, da kažem sintetičke chemikalje po svoj strukturi mogu biti sličim prirodim hormonima, pre svega estrogen ili testosteronu i onda se prosto vezoju na te receptore u čelijama, pa mogu ili da te efekte pojačaju ili da ih suprimiraju. Dakle i postojo prilike već oko 800 substanci za koje se sunja da imaju ta efekat endocrin disruptor, odnosno remetioca. Tu je vrlo važan period u kome kritično faza razvoja, kada te chemikalje najviša mogu da utiču, a to je u sam fetus, razvoj fetusa, dakle u tom periodu, pa razvoj dece do 5. godine kada se razvijaju dokre odrećeni organi i naročito posle faza puberteta. Dakle, to su ti kritični faza razvoja u životu, dakle kada se osobe, odnosno decemi, ovdje govorimo od deci izloženi u toj fazi ovoj grupih chemikalija mogu da ovesti dozbenih problema. Kada smo radili istraživanje 2017. godine i pitali gračane cerpije, dali su čuli za endocrin edisuktore od prilike smo dobi li račane na 1000 ispitanika, ovo ispekivanje javnog mjenja, oko to nisu človec za te chemikalije. To se u među vremeno, sad kad bi radili naša predpostavka da bi taj procenat bioveći, s ovdjenom da smo mali vrlo intensivne kampanje koje se bila usmerene upravo substancajno koje spadaju u ovu grupu kao što, odnosno, imaju ta svojstva, kao što su talati, bistanole i tako dalje, tako da prepostanjam da bi taj procenat danes bioveći. Ja samo, pošto ti razdvije skupa, biste na sredini vašej bila, čisto da znate vremenski vet. Da, da, da. Dakle, dokreni disuptori i reproduktivno zdravlje to mogu biti, dakle, različite chemikalije. Najviša tih chemikalije i substancji se nalazi u plastici. Tako da je plastika tema kojom se danasi organizacija civilnog sektora, nadležnji orgami, kao i nalči institucije, dosta bare. Problem takoćer policističnog syndroma jajmika je vrlo, za kažem, za njega je dokazano da jutice i bispenola a narazvaju ove bolesti kod mladih devojaka je vrlo intenzivani biti imamo saradnju sa institucijama, sa poznatim endokrinolozijama u Srbiji, institutom zajedokrinologiji u kliničkog centru u Srbiji, tako da je ovaj deo, da kažem, edukacije koju radimo, upravo da bi stigli do ti ciljni grupa, naručito osetljivi grupa veoma velika. Mi se boravjeli muškarce. Ovo je da pomenem, najnovije, neko objevljena knjiga u febraru mesec ove godinoj koje se zove odbrojavanje od strane doktorke Šane Svan, gde je pokazano da kažem, jedna pesimistična slika vezano za kvalitet i broj spermatozoida koja da trenutno stanje reproduktivnih sistema ne može obstati oštungu u koliko se ne ugrozi obstanak ljudi s obzirom da je od 73. godine do 2011 broj spermatozoida prosečnog muškarca u zapadnih zemljama opao za čitavi 59%. Dakle, ali u zemljama zakadnog sveta. Dakle, Evropa, Amerika, Australia. I ja završavam sa ovim slajdom Drustveni Faktor Dakle, kao ovo je bilo rečo tom biološkom faktoru i vezi između pola i utice i hemikalija i zdravlja, međutim, Drustveni Faktor koji se presvegao odnosi narodno određene profesionalne ulogje, ali isto tako i na ponašanje koji zazetno važno i od ponašanja u stvari zavisi ta izloženost, a od izloženosti rizik. Dakle, žene i devojke obično preuzimaju na sebe čišćenje mehemicalijama, kao takvim koje se nalaze u kućim. Pore toga nosi više nakita u nakita koće može da sadreže u sebi određene opasne substance, kosmetike proizvode zalicno negu i pred podnačinostom određenih istraživanja žene mogu da koriste i do 26 različitih proizvoda dnevno, što se kosmetike tiče, a u svakom tom kosmetičkom proizvodu se nalazi sjastvet substanci koje često imaju od alergijskih reakcija pa sve do ovih endocrinitnih struktura. I sada dolazimo do teme o setljivosti radnih grupa, pa ću ja zamoriti moju koleginicu Valentinu da nastav. Ja ću ovdje da sada stopiram moju prezentaciju. Svima i s moje strane. Nastavljamo dalje, ja bih stada samo da vukažem na jednakost društvenu i da dam malo vazduha našim prevodiociima. Jasminka je bila brza, ne bili vam rekla, dosta informacija koje su vezane za ovaj danošnji radi i izrazitve za dovoljstvu stvari biti ponova sa vama. Mi imamo mnogu da kažemo uvezi sa efektima hemikalije na različiti pol i na različite aspekte koje Jasminka govorila, ali postoji sezannost hemikalija na različite demografske grupe, osetljive grupe i ona je već pomenula fetus i tu osetljivo schormoske signalizacije i kao i poremeća i te signalizacije kada su izloženi fetusi može puno aspekata kasnije da ugroži zdravlje i život ljudi. Pomenula i trudnice, pomenula i starije osobe nije pomenula, lone spadaju osetljivo ranjev u grupu kada govorimo hemikalijama zašto, zato što su fizijološki procesi koji oni metabolišu i eliminišute hemikalije z našeg organizma, one su usporene zbog kao rezultat starenja i male dece su zbog svojih navika više izložena hemikalijama, zbog toga što su više na podu, zbog puzanja pa tako ihaliraju veću više prašina ili imaju povećenu brzinu disanja često stavljaju ruk i usta i razne predmete i više uno se hrane i vode u odnusu na njihovu težinu i vratimo se ponovno na trudnice zato što je to bila naš fokus ovo jedno od infografica u okviru jednog projekta zato što alchem prepoznao kao trudnice i hnjihov uvezu s endocrinim distruktorima o jednu od dosetljivi grupa ovo su neki podaci na koji smo mi ukazali o prisustvu endocrinih distreptora u rinu, trudnica koja je urađena u francuskoj, jednoznačno istraživanje ali postoje nisih drugih istraživanja koju ukazuju na iste stvari i od bitnih koju možemo isto da prikažemo jer ono je imalo krenulo od početka rađena u Daneskoj rađena je procena rizika kako smo mi kako su trudnice izložene endocrinim distreptorima kroz hranu i kroz predmetne sve obuhvatni mix endocrinih distreptora koja mi u svakom trenutku dobijemo u našem organizmu i u stanovljeno da takav rizik postoji i onda su i za takve analize uradili osvišćivanje trudnica kroz razne kampanje i informisanje trudnica kako mogu da smanji izloženost hemikalijama. Socjelni status je takođe interesantan pre nego što krenemo na samo kako možemo pokazati kako su odrađene socjelne grupa izloženo razlačete hemikalijama i moramo reći danas da donostioci odluka moraju biti svesni da ako ne postoji adekvatno uspostavljen sistem za kontrolu hemikalija za njihov kontrolu stavljenje tržište bilo kao samih hemikalija u proizvodima da nema odraživog razvoje i da će to doći na naplatu jednog dana kroz ravlje ljudi i kroz samih živote ljudi. Ali, evo, ovde jedno od instrumentata koji pokazuje kako možemo to da merimo, kako su odrađene socjelne kategorije ugroženo i to je bio monitoring da mi, u onosu na pristos odrađeni hemikalij organizmu možemo, na osnovu sotog statusa da kažemo koje zašto je neko više ili manje izložen. I zato što različiti socjelni status i različit upotrebljavaju različite proizvode bezbedne ili manje, bezbedne koje su njihove prehrambene navike, kako kroz te prehrambene navike unose više hemikalija, pušenje, naravno i kvalitet stanovanje. Evo nekoliko primera samo da malo pokrenemo i ovu temu utice hemikalije postoji u studiji, u izveštaj u Evropske agencije za životnu sredinu pronađeno je ta veza i date su nekoliko studija koja oslikavaju ovu vezu, a to je da u Nemačkoj okviru jedna studija odkriveno da hemikalije za domačistu mogu imati veći štetni ufik utice i nazdravlje u onim domačinstima gde se te štetnije hemikalije koriste za sredinu i čistoće. Takođe je utvrđeno da je izloženo s bisphenolu A jedno i od endokrinih distraptora povezeno sa niskim socijalno-ekonomskim statusom u Španii i Belgi i jedno od stvari zašto se to dese zato što bisphenola ima i u onim filterima od cigareta pa to je jedna stvara drugove zato što je potrošnja konzervirane hrane već ako do ovih socio-ekonomskih statusom kod ljudi sa niskim socijalno-ekonomskim statusom, jer te konzerve metalne su obložene epoksidnim smolama koji u se bi sadrže bisphenola. Takođe imamo ideo isti slične primere i zaftalate koji ukazuju na sličen način izloženosti jedno je rađena u Belgi, Holandiji i Španii koje to pokazuje a druga da postoje izloženost i ddce koje u Švec koji je već u odnosno hemikalitu zašto zato što se u Švec koji to dovodilo u vezu sa korišćenjem PVC-podova i PVC-tapeta za zidova koje se najviše koristu u manji obrazovanim grupama a takođe postoji verovatnoć o da ddce koja žive u prostorijama da su PVC-podovi, da su razvila imaju veću verovatnoću da razviju vasmu zbog izlaganja hemikalijama. I sada malo o politikama u Evropskoj juni i drugim politikama na međunarodnom nivou što se tiče Evropske strategije za upranje hemikalijama koji treba da vam bude neka osnova kada radite i vaš plan na više mjesta je pomenute su osetljive grupe i kako će ta strategija da reaguje na te osetljive grupe za obezbeđenje proizvoda koji setljive grupe mogu da koriste. Ali, pitanje gendera, napravim, pitanje roda je u ovoj strategiji naznačeno da je potrebno više monitoringa, više podatka da bi se mogli dalje zaključci u ovom doneti slično i u ovom takođe preporučujemo kao jednu od podpornih informacija za planiranje u ovoj oblasti. Naročito se i mi se bavimo imali smo određeni projekat koji se odnosi na strateški predstav međunarodnom uprenju hemikalijama ali to je jedna globalna strategija donete su dokumenti 2006. godine sa nekim ciljem kako, šta ćemo uraditi do 2020. koje i za nas i u toj strategiji moramo da kažemo da su rodna pitanja nisu uključana, će postoje delovi osetljivi grup, ali rodna pitanja nisu uključana, međutim za proces ajkoma posled 2020. godine ima novi projekat koji treba da podigni sve 100 rodnih aspektima i to je još jedan projekat i njegov link za taj projekat možete naći sa vaše desne strane koji takođe možete da iskoristite u pojedinim segmentima u koncerniranje vaših politika. Ovo je još jedan dokument veze između upravljanje hemikalijem, ženama i ciljevom održivog razvoja ovo su neka novih politika kojem se bavi sajkom sa desne strane navedena i crvenom podvučen su delovi koje su polje delovanja alchema. I tu ja mislim samo da pogledam Amiratiće, mi smo malo prekršili vreme, ako hoćete ja bi ostavilo ovih par primera naših projekata za neku panel diskusiju da možemo da vidimo da smo mi pitanja rodne rodnih pitanja i pitanja u opšte socijalne jednakosti uključili kao cross-cutting teme u određenim našim projektima. Super, hvala, hvala mnogo. Evo, mi smo u nekim vremiske okfirme naravno zbog tehnici i problema konovo kasnima, bi samo napomjeno da sam u zajedniški chat stavio dva linka jedan je dreto nesa po website članak o tem kojo danas kojo danas razgovaramo a drugi je isto link za izješta i kratki odnosno neki kao brsta sa žetka ili brifa na temu socijalne jednakosti i zagađenja zraka i mi planiramo i nače u SIO i kroz ESAP da u narodnom nekom periodu i za drugi je ESAP sektore koji ima se baj mogu su voda odpad, upravganje okolišem uradimo slične analize i naravno stav ćemo ih na naš website. ESAP ovako sodno ti imu lozimo u zadnji dio današnje radionce to jeste panel u kvjem ću učisovati sve osobe, ono su dame koje su prezentvalne danas pošto koliko vidim, ja bi zamolio ako ima pitanja da se postavio u Q&A sekciju ali pošto ne vidim da ima novih pitanja ja ću skoristi privilegiju da postavim par pitanja da sam toliko vaši prezentacija pravi obilješke pa ovako prvo pitanje uključi naravno odositi se na sviju od prve 3 dame koji su bili u prvom dijelu, ali istu i kolegije sloveni i Srbija ako su budu osčali da mogu da odgovori da se oni uključili kastim odgovor, pa idemo. Dalje uključivanje perspektive društvene i jednakosti u naprijedlu rezultate projekata i procesa vjezanih za životnu sredinu u kojima ste vi učistovali ako jeste, na koji način, ako nije zašto mi možemo i chronološki klient ako hoćete tako od kijke preko sadmire, to spomenke koliknice sloveni i kolegijica iz Srbije. Izvolte. Da vidim, kiko danas čujete. Ja se zinjam, gospodža spomenka i digla ruku. Molim vas, gospodža spomenka, izvolte. Pa ja bi samo pro komentarisala da je zaista rano govoriti u outicajima i efektima u tek na početku. Tek smo krenuli sa planiranjem, ali moram još jednom da istakrim da je velika stvar, da smo uključene u planiranje u definisanje operativnih ciljeva u sve dalje procese koje ćemo prooći zajedno sa svima ostalima i u svakom slučaju smatram da će to u buduće dati određene u smislu efekata uključenja pitanja rodmjera mnopravnosti u oblastu životne sredine. Evo samo toliko, kratko. Vala. Gospodžo, Samira, da li bi vi nešto želi da dodate? No, u tem svakako želim da dodam znači, pitanje zašite okoliša ima svoju kulturno drušstvenu ekonostu i ekolečku obljevnost jako su važno svama pitanja. Ono što se meni ostavlja kao problem kao nekom koće raditi i biti uključen u ovaj proces jeste što ima toliko za ugraditi u te akcijune planove i austratiju i onda imam problem s tim da to množe izgledat kao generacijunu planu. Zato smakram da će obljavati baš intensivno podješka stranih eksperatora, teniška podješka jer i ako se odvoji cilj kao zasevan onda ono nekako izgleda u tom dokumentu kao manje važno po potovo akume pozicija na nekom zadnjem mjestu. Znači ovaj dio priče značite okolišom i upravdanjem stvarno pruža veliki mogučosti kao što smo videli svi prezentacija i za pogolšanje stravi žena. Ne samu žena nego svih ljudi na planeti zemlji zatim za ekonomiskosna živanja sako slučaju u pitađu i ekonomski raz i ono što bi danak kao neki savit jer već mu vidim da u akcionu planovima pojavljaju se stavka osnaživanja kapaciteta institucija. Zase tu uvijek doda i radnom radnom pravnosti ili pravnost polova zato što je jako važno da ljudi koji poznaju svoj struku imaju bi to dodatno znači. Mislim uvijek tu, zato se mi ispomenila na početku naš gjelog radama da sam boljestna i da osa brze su prešla ali ono što što svi trebaju znaći u pederaciji Bosnih Hercego mene da se uvijek nama mogu obratiti za pomoć i mi smo tu uvijek na raspomatanu da pomoji. Hvala vam, puno. Svamo prije, što pređemo na goste. Što tjela dodate na ovu temu hoćete li da se uključite ili da pitam sada gosta na Srbijansku perspektivu i slovenačku EU perspektivu. Što se nečujemo dobro, možda ako kika trenutno nije tu ili maliko teško oča, technički bekljenimo s Lidijom. Lidija slovenačka perspektiva, na dato pitanje vaša iskustva isprojekata, pošto, viste to korak ispredan z koliko 24 kako vam se to očini da nam date, dajte nam neko rebrenje da vidimo zašto treba da je uradimo u BH i zašto je ovo koristno. Videte korača tu naprijed. Mi znam, tako ću odkovoriti na pitanje. Ne prije, ako gledamo strikno iz perspektive zaštite obkovliša neki put uključivane društvene i jednakosti nije baš da je unapredilo neke razvoltate pojekata. Na primer, energijsko silomaštva, jako često nam se dogodilo da smo nekim kočansnjom mi trebali savjetovati da oni povise svoju potrošnju energije istime korišćenje resursa, zagađenje i tako dalje jer oni zapravo niso ni dosta grijali, niso koristili dosta stroje i tako dalje tako da ako se gledaj strikno iz te okolišne perspektive neki put možda nije dobro. Ali. Ali. Uvijek gledati s neke šire perspektive i zbog tog, iz te perspektive je uključivano ne društvene i jednakosti jako važno. Na primer rješavanje energijskoj silomaštva ako mi tražimo neka dugo ročna rješenja za energijskoj silomaštu. Ne smijemo gledati samo na okolišne probleme, onda gledamo na energijskoj silomaštu kao na problem neefikasnih zgrada, na primer. Ako uključimo tu društvene komponentu i onda počinamo tražiti rješenja koje su važnja za energijskoj silomaštu kako povezati socijalno pitanja sa tehničkim piknimima. I zbog toga je jako važno uključiti to perspektivu i dobimo puno bolje rješenja koja su bolje na dugivog koja stavno rješavaju problem a ne samo da golo malo po farve o zelenom bojom pa da kažemo rješili smo. I da jako je važno uključivati društveno jednogost u politike ne samo energijskoj silomaštu a nego i šire gledano energijske politike, klimatske politike i tako dalje. Valentina Jasminka obje ili jedna refleksija na pitanje koje smo postavili svim učesnicima učesnicama Panela imate li nešto do dodate? Pa, ja bih mogla da pro komentariša neka naše i da podelimo neka naše iskustva bezano za rodno seti i pristup socirom da mi do sada na projektima nismo imali kao jedan poseban cilj da se odnosio izključivo na rodno rodno setljiv ili rodni aspekt tako da kažem. Međutim on uve kjeste bio kroz katilniščo i mi smo ga tako posmatrali nekako našem projektima osmišljavao neku dodatnu vrednost e u kom smizu? Od samog dizajna naše kampanja kada smo osmišljavali koje ćemo proizvode testirati na prisustvu opaznih hemikalija uvek smo i uvodili računa o tome da pri izboru proizvoda prvo biramo proizvode koje koriste osetljive grupe pre svega deca majke, mlade, majke, trudice a sa druge strane da to budu u proizvodi koji su dostupni svima koji su jeptini i to su u gladnom ovi proizvodi koji potičo iz Azizkih zemađa ali isto tako smo uvek uključili ove brandirane proizvode međonarodne poznate brandove evropske proizvedene i tako dalje da bi smo nekako došli do različitih i tih socijano-ekonomskih grupa kojih koriste. E sad zašto smo topana osnovu da rezultata koji smo dobijali postela laboratorijskih istitivanjima u katvim proizvodima se najčešće nalaze teopasne hemikalije to nam je bilo vrlo važno da onda te rezultate pokušamo da preobrićemo poruke koji smo onda kroz adekvatne kanale komunikacije upravo oslali tim grupama cijim grupama kojima su bili nameđeni. Načiname u stvari taj rodni pristo bio vrlo važno u tom delu komunikacije kako bi uticali pre svega informisali jedukovali koristnike na primjer tih proizvoda da koriste bezbedne proizvode. Kako da naprave pravilan izbor pri kupovini proizvoda kako i šta da gleda ima deklaracijama proizvoda i tako daje. Ne znam vanja da li je planirala možda je momenta tako želi da pokaže neki od 1 ili 2 primera nekih od naših kampanja a nakaj smo skvatili da je to i medima najinteresantnije bilo da upravo prenesu te neke poruke koje na kraju naših izvešta ja idu a tičo se upravo tih nekih osetljivi grupa ali da te poruke budu vrlo jednostavne da budu razumljive koristnicima i da mogu prosto da je koristim u nekoj svakodemnoj potrebi. Dakle, to je neki naš aspekt na ustvu nekoj naše diskustva kako koristimo taj rodni aspekt od planiranja od kupovine proizvoda testira i nakaj do komunikacije i slanja poruka u stvari ikim cijeljnjem grupama. Ja mogu da pokažem samo ako Amar, kao Moderator zakljaču da imamo vremena nije problem. Imao imamo izvolte samo i stižu i pitađa, neka ali imamo vremena bez problema, završimo da ovaj cikrus prvog pitađa. Znači, ja smika rekla da smo kako smo mi u svariji u samete projekte postoja na nalikem projekat, sajkom projekat gde smo radili baš studio s rastunim rizicami da se ju opasnih hemikalija u proizvodima na žene i decu. To nam je vrlo bilo bitno da osvestimo da bi danas imali ovako jasno perspektiv u ovoga svega i naravno da smo radili pojedine vodiče koji usmeravaju na dobro kupovinu. Ali evo, naprimer, ovo je sama kampanja koji usmerene na jednu osetljivu grupu kao što su dece i Grečka, proveravali smo postanje kokojima vtalato i Grečkama na srpskom tržištu i jedna preporuka za potrošače koji nam kraju svakog izvešta je dajemo nilose da su ovako vidi slika možete to pranaći na našem sajtu, ali u jednom delom mi preporučujemo da se i Grečki nabavljio specializovanim prodavnicama na osnovu tog istraživanja zato što je tu manja verovatnoća da će da se nađu kimikalije koje su štetne za decu kao što su v talate, ali ono što nam je vrlo bitno jeste kao drživa potrošanja i da je manje nekada više i da pažljivo razmoterite o potrebama vaših deteta to je veoma bitno i ne treba na gomilavati mi smo skloni na ovim prostorima na gomilavanju stvari a sada su te stvari koje mi gomilamo u našim sobama veoma vezane za neki loše proizvode zbog socijalnog statusa i ekonomiskog statusa koje smo okružani ovaj ješi jedna kampanja koja o to što su pojadnice na koje mogu biti trudnice izložena efektu Bisphenola A iz fiskalnih računa i ovdje smo radili takođiv ta latel sad ne u igračkama nego smo radili u razno raznim proizvodima na tržištu sa idejom da se ubrza zabrana na srpskom tržištu međutim i tu kad smo birali proizvode mi smo birali proizvode koje se tiču osetljivi grupa i našli smo u ovom istraživanju da u tom školskom priboru koji su dostupni decide ima jako punoftalata znači on se ubraje u igračke on se ubraje u druge proizvode i našli smo velmera s prostranjenu firmu u Srbiji koja se deklariše kao proizvođačko ja u svojim proizvodima ima dostaftalata i naše jedno od preporu ka je ste išla ka u sari tim proizvođačima u ne vrijeme pre nego što se u svoju ova zabrana da što pre izbace takve hemikali je iz proizvoda koje su dostupni decim Zatina hvala puno ja sada braćam na pitanje spublicke pa što je lije povidjati krenule diskusija pa idemo ovako pitanje za gospodju Kiku gospodju Spomenku i Sarmiru Dragani Darici Banja Luka i piše da li postoji rodno sjetljivi kodaci zabih kada je riječu izloženosti hemikaliama ona je pitala zabihala logično ja sam uzavam u državom identiteckih nivoga da li postoji nešto tako ovo mi možemo redom Kiku Sadmira Spomenka ili kako god se vi oščate Kiku trenutno neću imo, ćemo Sadmira ali Spomenka možemo Sadmiru vidim Sadmira odšte, vi imali imati Ja vjerim da postoji jedan i onet tako osešan dio podataka jer zapravo bare federalne zavod sa statistiku a tako je agencija za statistiku na državom nivogu pratije u rostati i su standard problem je u tom mešto i kada postoji podatak se razvoštan u spolu ole se u izvištajima ne prikasuju isto tako imala sam na početku neko pitanja o komparativnih analiza postoji i podređena vrse komparativnih analiza međutim tu jednostavno nekako dobijete na zahtje bjerujem da ima ali ne vjerim da postoji tako detanji tipo danci Gospiru Spomenka u RSu kakva je stoacijel u sličnom federaciji ali nešto drugaće možete nam dati komenta ako želi podaci statistika prati iste podatke i sadrži iste indikatore i na državnom nivogu i entitetima rse BH statistika puni podacima sa entiteta i ako liko znam mi nemam ove podate koje je Gospir Dragana Dardić postavila u pitanjima i odgovorima nije o izložena s tih hemikalijama nije o nekim drugim štetnjima rizicima iz okoljine i proizvoda koji koristimo a koje nisu u potpunosti sa standardima za zaštitu zdravlja i za zaštu životne sredine ja mislim da ne imamo takve podate ali da je zaista i paneli koji proces u kojem učestvujemo u izrade strategije, akcioni i planova da je tako nešto postavi kao cilji i da dobijemo određene kvantitivne i kvalitativne podate što se tiče pitanja koje je postavljeno koji su rizici za okoliš, odnosno životnu sredinu i za ljude u koliko perspektiva, društvene jednakosti ne bude uključena mislim da dobre odgovore da ale prezentacije koje su bile na kraju u ovog panela odnosno webinara mislim da su gospože koje su govorile o rizicima hemiske izloženosti i hemikalijama dale primjere odgovora koje su opasnosti ako ta perspektiva ne bude uključena, naravno za cijele, za sve ljude za kompletno čovečanstvo i za ljude koji žive na novim prostorima i na prostoru Bosniji Hercegovine a posebno za određene ranjeve grupe kao što su djeca trudnice, stari ljudi bolesni ljudi, za reproduktivno zdravljemu škaraca i žena i tako dalje zaista smo imali divne primjere kolegica koje su to na svoj načini svoje struke objasnile i prikazale u svojim prezentacijama. Sada dok ste mi vi tu postav ću mi jedno, još jedno pitanje pa ćemo se vrati na sadmidu ekipa ako bude dostupna ovaku gospoća ilu gospoća sasanita džino pita koji su glavni izazovi integracije, perspektive, društvene jednakosti u projekte ili procese vezane za politika okolu životnoj sjedini koji ste vi bili uključeni i na koji i način su oni bili tratirani u primjerima na kojima ste se prikazali ovo prilik je ako možete navreste neke. A po meni su izazovi to što osobe koje se bave pitanjima zašte životne sredine nisu još uvijek u svim segmentima osvijestile tu perspektivu društvene jednakosti odnosnu uključenja svih aspekata društvene jednakosti uključenjići ravnu pravno spolova kao određenog bitnog faktora za životnu sredinu. Znači ne postoje dovoljna dovoljni kapaciteti u smislu znanja, u smislu ekspertiza kakve smo imali recimo kroz ove prezentacije o štetnosti hemikalija i proizvoda koje sadrže opasne hemiske substance. Dakle, rijetki su primjeri kada je u pitanju Bosne Hercegovina ispitivanja i straživanja na ovu temu i rijetki su primjeri stručnjaka i stručnjaki njažena i muškaraca koje imaju znanja ovoj oblasti. Dakle, kođer nemo dovoljno ni kvantitativnih podataka nemo istraživanja i to su u glavnom neki izazovi koji se pojavljuju. Dodatni izazov je što je gender kroz cutting pitanje i intersekcionalno pitanje koje se prožima kroz sve oblasti koje obuhvata veliki broj oblasti mora da bude upljučeno veliki broj oblasti i onda pa zloga bude i zanemareno. I mislim, ima zaista mnogo toga što predstavlja izazova, ali nadam se da ćemo u ovom svemu pomalo te izazove ali ministati i postavljati ih na njihovo pravom mjesto. Hvala vam, sadmira federalna perspektiva koliko je slična RS-ovo, imate neče dodatili s to prijutiti staje. Potpunosti je slična. Ono u što bih ja dodala je da rodno komponentu ne treba posmatiti kao način što se dodae. Nego kao sastveni bio svakog pitanja dakli imamo nedostatakih rodno osjetivi od atarka, to je sigurno problem. Ta problem je ustanovljeni i u zemdem Evropske unije. I to je izjušta o Pekinškoj platformizaciju plus 25 pokazao kao jedanom ključne problema. Ono što je dobro i što možemo koristiti kao resursu o ovom procesu je. I tu imamo iskustvoje i Slovenije, iskustvoje i Srvije, imamo također iskustvoje i Svinjske, i Švecki, iz Njemačke i zaustrije. To su sve lekcije koje mi kreva mi koristiti. I kada si prekal da puste i jedan dio podatak ka recimo izjuštajo o zdravlju populaciju, federaciju, Bosniji Jecegovni, jedan dio podataka je prikazana. Ali uvijek su to velma šturi podaci, na kraju krajimo nekako se ne znam i kako se došao do njih, palimem veliki broji istraživanja kako se sve specifišna pitanja svaka časkole s srvijem koje su ovako kvalitetna istraživanja provele, jer ono što nedostaje u indicatorima je su ti neki kvalitak unikodacija. Ovo istraživanje o koristenju plasike mislim da bi populacija bila užastna kada bi od plašica za bebe toliko od tih otrovnih materijala provustni i čak se prodaju u abotekama i ali kao neki pregovorutni projezol. Osta je ponovosli da se urojeni, ja vjerujem da ćemo u sinergi da prijeti vojim rezultatima, kada je u pitanju razvoj odršivi, i imate uvijedu da u učenje principa rodnjerom i pravnosti i rodne komponente jednostavno nas lovati do onog leave no one behind jer vi kada upućete tu komponentu i kada uvedete posebne mjere sa onem koji je su diskriminirani koristion da za okupnu zajic. Sa postaje odpornijan ina klimatske promjene jednostavno kombinoje znanja kombinoje interakciju u muškarnici i žena sa okolišem a tu mislim da da je to da sam se me evidentno da to je jedna koristna komponenta. Sada da nađe uvijedu možda možda praktišnje primjer Lidija, vi kroz vaš posao možda nam reći nešto malo ubezijovog pita kako vi to ovidite neka vaše iskustva, konkretno. Ove kod nas neki glavni izazov s kojim s očavoma izazov tih različitih disciplina ljudi koji moraju zajednotražiti rješenja. Najme u odvuće energetiskog siromaštva jako često radimo sa ljudima ili tehničkih profila ili socijalnik profila i nama je veliki izazov uspostaviti dialog izmeću ta dva različita profila. Zbog toga smo već skoro 50 godina naučili raditi u tako zvanim interdisciplinarnim radnim grupama u kojem pokušavamo uključiti ljudi s čim više različitih profila nam mogu pomoći napraviti neke rešenje koje so dobra tako iz tehničkog vidika kao iz socijalnog vidika. Najme na primer na početku nam se oslovenije dogačilo da smo napravili program financiranja mjera za energetisko epikastnost u ranljivi domačinstvima ali se nejedno domačinstva nije chcielo prijaviti na taj program jer su ljudi koji su designirali te mjere da će sva domačinstva razumeti šta znači energetiska epikastnost. Kasne se ispostavio da ljudi to ne znaju ili su ljudi kak bi rekla stigmatizirani ako treba zamoliti za neku pomoć pa smo trebali uključiti stručnike i socijalnih podrećar da pomagano napisati tekst za promocijo tih programa i tako da tako da tu znači dovestite različite disipline ne samo tehničko i socijalno i sve druge, ne znam stručnike popitanima jednako promnostilo da stručnike popitanima zdravlja stručnike popitanima ekonomije dovesti sve te ljude za jedan sto i uspostaviti dialog i smo će o nich to je veliki izazop i to se treba rešavati ako želimo dobre mjere i dobre politike koje uključujem do dreštveno jednako. Hvala vam, puno. Mi smo vremenski od tilke u okvirima trenutno koji mi trebali da budemo pa ću a samim tim pidati Claudio i Belmu kao dvije osobe koje su ispred nas u hovdje eksperti na projektu da li bi one nešto cijele da dodaju neki komentar, a kada Claudio i Belma završe isto za sve ostane učestnike panelo, učestnice panelo proste da li bi imate još nešto da dodate prije zatočaka ili zatvaranja radionce. Claudio, Belma, izvoljte. Ako imateš? Evo jačko je vaj, Amare. Ja s isto tako moram složiti sa prehlednim kolegicama koje su navale odgovore na određena pitanja, isto tako i sa njihovim konstatacijama u vezi poslednjih prezentaciju, u stvari prezentacija Gospođen Lidije, Gospođe Yasminke i njene kolegice moram zaista priznati da su to bile stvari sa kojima ja ovo što nisam bilo toliko upoznata i zaista je nesvatljivo koliko je toga ima da smo svimi izluženje da uovo što nismo uznati. Ja se nadam da je zaista i za ostale učestnike ovo bilo korisno jer iako nismo tiko i radimo ovom djelu posladali uvijek ima nešto što što je ovo novo sazna i uvo je nešto na čemu bim vosim i herce govni deftino trebali da krenemo da radimo. Pogotovo kad se radi to i statisti, rodno i statisti prikupljanje ovih podataka jer drugačija je zaista ne vidim kako bi smo mogli napraviti taj neki napredak. Toliko odmene ne znam da ovdje željela nešto dodati. Tako, povolj da je me za to skavite svoj staklji. Se li da hdavimo astanjam malo naštri propozite otvoriti to jobke u uvoštiri sosializacijne umatili kredilje i i ułoštiri u krediljiya. Koj je ništo lovaći, da smo tvoj Otherwise we will take every risk of missing some kick drivers of environmental problems and therefore not being able to effectively tackling them. So that's very important. I think take away from today is that, its not only because of ethical reasons. about the broader development of all groups and especially supporting disadvantage group, but it's also a question of having effective environmental measures. And of course there is also a very important point about thinking also about the implications of the environmental policy and environmental measures that we put in place. So to think about what are the consequences of these new programs and measures and investments on different groups, can we make the new opportunities coming out of them available to those that are most vulnerable at most disadvantage and also can we think of other measures that can help mitigate the negative implications of some of these necessary changes in how we operate in our society? Ja bi samo ovako iskoristio priliku vidio sam stiglo još picaňa, pa dok imamo vremena, ima još par minuta, može se ostacem svim nadan sa da ni nijučesnici neće imati ništa protivil, smo malo i kastni, imamo jedno pitaň, anonimno pojpisanu po danu, anonimni učesnik. Šta su po vašej mišljenu? Rizici za okoliš i za ljude, ukoliko perspektive, društvene jednakosti nebude integricana u politike i projekte vezana za okoliš. Spomenka, Sadmira, ako bi bi željeli pošto meni ovako, djelu je više to za vas i za kiku, jer malo se tiče se politika, a posje toga ako budemo vremena, možda jasmin ka da nas ikrat komratim. Evo jače se uključite, začinu koliko ne bude uključeno, ta perspektiva ja stvarno ne ima drživo pravajstvo. S druge strane, ako ne iskošli se taj princip i jednostavno nečom bitim i uključeni sa zahtim na evropski ljudi, začinu nema nivavaska u evropsku ljudi. Jednostavno to pitanje je kao da pitate, da li je mogoč razvoj bez žena? Jače nije moguče, nije moguč održiv razvoj bez uključivanja rodne perspektive, jer ona samo donosi korist, donosi korist uključenog cijelgoj zajedac, ne samo ženom. Uključivanja rodne perspektive zapravokod razumjeva uključivanje interesa i žena i užkarača na pravi način, na kakva način, kognaciju i iznanja i reština. Mi znamo da mi svi posite vej razlišta, razlišta bo se iznanja i neznanja. U toj nekoji sineritiji dolazimo do pravih rešenja, a ta prava rešenja, mislim da sam, a ta prava rešenja donosi veći korist. Evo, spolinka žele nešto da bilo, dodam pa, da vam se zahvagi na pažni i smatram da je ovo bio velno koristam, događaj ja spola od javlijem. Ja bi samo kratko rekla da mislim da smo mi već odgovorili na to pitanje u nekim segmentima i možda još da dodam i da se na dovežem na jednu od predhodnjih diskusija da je stavljanje većeg broja stručnjaka iz razlištih oblasti jedan od najvećih izazova i da to možda možemo smatrati nekim vidom rešenja za određene izazova i poto i škoće u uključivanju pitanja društvene jednakosti i rodnje ramnopravnosti ovu oblast. I z toga možda da potaknem na razmišlanje da je radna grupa sedam u kojoj učestvujemo i koja se zove upravljanje zašte životnje sredine i zašte životnje sredine možda nedovoljna i prevazilazi do to odijalovanje naše u unutar tje radne grupe možda neće biti dovoljno za sve ovo što smo danas čuli i pogotovo u kontekstu primjera koje smo čuli u prezentacijama kolegica iz Srbije i da možda razmišamo o tome da određeni segmenti integracije treba da budu inkorporisani u ostalim radnim grupama kao što su grupe koje se bave pitanjem vode, zemljišta, buke, hemijskog zagađenja i tako dalje. Kvalovom svima. Kvalovom, jasnika imali neki komentar konkretno na ovom, tako toga možemo isto u salidiju da vidimo da li onda. Pa je, ja bi samo pro komentari, samo odgosto vratila bi se na ovo prethodno pitanje izaz ovo, dakle naše iskustvo pokazuje da bi se vraćemo na nedostatak podataka. Nedostatak podataka za agender analizu i za analizu vezanog za socijalnu jednatos, kako bi se prosto na osnovu tih nedostataka moglo i preseka i snimanja situacije snanja predvideti, definisati ciljevi i mere aktivnosti u politično ovom sad načeralnom programu koji se izglačuje u Bosni i Hercegovini. Ono što je jeste nedostatak podaci vezani za evidenciju, na primeru o profesionalnim bolestima na radnom mestu, ali razvrstanim po polu i socijalnoj karti. Kad bi imali te podatke, mislim da bi se taj deo aspekta bez vednosti i zdravne na radu, bar kad je reč o hemikalijama, te mere bi znatno dopravilo da se ti, da je izlošenost odnosno rizici smanje. U druga preporuka jeste uključivanje, ne samo o ovih testiranja da se znaš što je na tržištu, što se proizvoda tiče, već pre svega bio monitoringa, o kojem je vanja pričala. Dakle analiza, uzoraka, krevi, urina, kose, majčenog mleka i tako da se vidi, ne samo što imamo u proizve, već kako su, te opasne su prošle kroz organizam i šta mi u stvari kako je realna situacija i na ostavu toga, onda predvide ti te mere sa smanjenje rizika. I to bi bio jedan aspekt tih izas, ova znači da se uzmu u obzirne dostatak tih podataka i da se onda kroz mere definišu, a sa druge strane, ono što je veoma važno jeste pro naći adekvatne kanale komunikacije kaćiljnjim grupama, socijalnom marginal, kako priči socijalnom marginalizovanim grupama. Znači, postoje pokušaj naročito, na primer, za marginalna, za romskoj populaciju na deponijama, zatim u reciklažnim dvorištima, nači koji su vrlo izlošeni direktnom kontaktu opasti materijama bez ikakvelične zaštite. Ali kako priči njima i ako imamo rezultati, znači način koji je to kanal komunikaciji, jer presegno što imaju smanjen i ograničan pristup zdravstvenoj zaštiti, pa im je ugraženo zdravu. Da nekažem o merama preventive zdravlja, njima je smanjena mogućnost informisanja, nači to je nešto načemu o nakobi svaki put kad završemo neku kampanju, razmišljemo kako priči tim socijalnom marginalizovanim grupama. Način tih kanali komunikacije, da to ne budu brošure koje su pokušavanje, šta sa brošuramo u romskom naselju, da je mnogi ne znaju da čitaj. To je upravo o čemu je doktorka Lidija spobinjala znači kako u svete techničke podatke uključiti sociologe, psikologe ili pedagoge da se te poruk komunikologe, da se te poruke stihnu tamo u stvari onima kojima su najviše namenjenje. Eto to ruko. Lidija, nešto za kraj želite odate? Možda, na to zadnje pitanje veznane koje mislim koje su rizici, mislim da neki glavnije rizike da ako ne uključimo društveno jednog kostu, onda ćemo sa politikama i mierama zaštitu okoliša zapravo produbiti socijalne probleme. Na primer, na področno obnovljivih izvara energije to se već na neki način događa, jer obnovljivih izvara energije postali su dosta popularni, pa se svi više poduzeća odluča za to da prođe izugljena na obnovljive izvara energije. Ale problem je da ako mi istom postojećom strukturom samo i promjenimo energijent zapravo, mi ćemo produbiti socijalne probleme ljudi, jer će poduzeća još ovec zadržati tu karbi nazvan, neku monopolizičnu poziciju prema ljudima. Problemi koje ljudi danas imaju visoke cijene energie, veliki dugovi prema energetstvim poduzećima, metretiranje sa strane poduzeća da dobiju natrakte dugovi. Sviti problemi će se samo još produbiti i neće se rešavati. Tako da zbog toga je jako važno da uplučajmo tu komponent odrušno na jednakosti. Na primer, na področno obnovljivih izvara energije da i ljude koji ne mogu investirati u obnovljive izvave energije nekako uključajemo energetske zajernice koje se danas razvijaju i da im se da je jednogopravom dostup do energije, jednogopravom na cijene energije i tako dalje. Toliko na kratko. Valo. Valo vam, puno. Hvalo vam. Svima je, ja ne znam, beravatno ste mogli da vidite i u Q&A sekci i u chatu da smo imali refleksija, odnosno komentara od naši panelista. Ja vidim gospodža Danojeviće, pisala u chatu naš ekspert Borslav Malinjevče tu u radio isto u Q&A sekcii kao još par ljudi. Ja sam ješ jednom da se zahvalim. Svima na vremenu i prostoru, na baš stručima analizama koje ste nam ponudili i da kažem da nam je stvarno velika častu da radimo na ovom i da nastavimo, da radimo detaljnije u kako projekati i protiče i ulozimo u druge svere. Upočevo smo ovdje sa ovom temom, ali naravno i ostane teme želimo da pokrijemo kroz ovom prizmu. Ovo jedan jako bitan segment je novi, ali bitan je tekovine, odnosno poruke koje mi danas ovdje šalijemo i ove tekovine, one su, ja bi reka, one su srđi u enovi ciljeva za održivi razvoj, evropske, zelene agende za razvoj. U jedinnih natija, znači, ono što mi pokušao da stavimo u ESAP strategiju su neke univerzani, globalni trendovi i norme koji se nadam če postače i dio zakonski tekovne, tekovne akcionog plana u BH. Ovim putem osim naši panelista je ove da se zahvalim našim kolegacjama, lokalnim partnerama na diri i senki iz enove. Takođe i kolegama iz proeventa koji su zašluzila u svu tehničku podršku koja je stvarno fenomenalna, ali takođe i Brankici i LH Rune na prevodima i što nas trpe kad gutamo riječi i brzo govorimo svaka im čast. Takođe i svim ostalim koji su uplučeni u projeka direktno i indirektno, članovi radni grupa učestuju u svojim radnim grupama. Dalje ostaje da nas pratite na našem websiteu www.sb. I na Facebook grupi koja imamo nam išla jako aktivna, pa ko nije člana ima Facebook, ja preprodužio se, pratio tu, mi redovno stavljamo sve informacije. Hvala još jednom. Čuvajte se svi, vi vaši bližni, ovo neko nemelo i teško vrijeme sa covidom, ali ponadam se da vaccinacijom kako tako na Balkanu i u Evropi, u svijetu će nam biti bolje, pa uskoro možda pari mjeseca se vidimo svi najdi uživo. Hvala još jednom prijatno i ubeli dan danom žemu.