 Poštovani učestnici današnji esensije, žalinom dobar dan. I dobrodošlicu na webinar posvećen biološkoj razdolnikosti i zaštiti prirode u Bosniji i Hecegovi. Pa vam što ste nam si pridružili u tako velikom broju. U situaciji koja nasprati u pandemiji Izuzetno je dobro vidjeti veliki broj učestnika na današnim seminaru i kako se to kod nas kaže svako ozvo za neko oddobro. U nekim drugim prilikama ne bi smo ni mogli ugostiti tako veliki broj učestnik. Moje ime Senkavar Danović. Ja sam redovni profesor na Prirodu Matematikom fakultetu Universteta u Saraje. Na oceku za biologiju sam rukovodovac Smjera Ekologija. Danas ću zajedno sa mojim kolegom, profesorom doktorom Milanom Matarugom, redovni profesor na Šumarskom fakultetu Universteta u Bađavluci, voditi ovu sesiju. Sesija ima za cilj gradnju naših kapaciteta. Gradnju naših znanja i svijesti o potrebnim planjskim akcijama za zaštitu prirode u narednih 10-vornima. Webinar je kao što znate. Dio aktivnosti koje se provode u okviru projekta ESAP 2030 odnosno u okviru pripreme strategije i akcionu plana za okoliš Bosne i Hecegovine do 2030-te godine. U okviru ovog Webnara imamo prijaliku da ugostimo tri eminentna stručnaka na poju razvoja ekoloških mreža u Evropi. Oni će vam prenijete svoja znanja i svoja iskusta o procesu i beneficima uspostave ekoloških mreža i to kako za biodiversitet odnosno u prirodu, tako i za ljude i naše cijelo društva. Mi u Bosni i Hecegovine tradicionalno volimo svoj prirodo, jako smo ponosni na svoj prirodo i činjenica je da je često uzimamo zravo za goto. Ja se nadam da ćemo za današnjeg Webinar otiće bogatiji za ideju i da ćemo nam ona biti jasnja kako to našu prirodu možemo štititi Evropstvim mehanizmima koji su se pokazali uspješli i efekasni u očuvanju biodiversitetu. Da bi smo danas postegoli svoj cilj, naravno moramo iskoristiti kapacitete ovo Webinara u potpunosti pokušaćem. U tom smislu želi nam skrenuti paž da iako ne postoji mogučnost našeg direktnog, klasovnog oključivanja na Webinar, najljepše vas mora da koliko god postoji potreba iskoristite opciju postavljanja pitanja na svojim ekranima, imate ikonu Q&E za postavljanje pitanja koja će biti pročetana našim panelistima, prevedena i neko od njih će preuziti urgovornost da pravi odhod. Pored toga da bi naš Webinar, to je kao što jednostavnije, molim sve one koji govori lokalnim njezicima da koriste u interpretaci BHS opciju a drugi naravno da koriste ono koja im odgovara. Tako ođer želim napomenuti da je u agendi ovog Webinara predvičena pausa sa početkom u 10.25 a mi ćemo nastojati da se agendi predržavamo koliko u godje to moguće, radi po ljej organizacije ovog dopaćaka. Za dalji uvod prepuštam riječ profesoru doktoru Milanu Matarugi. Profesore, izvolite. Hvala profesorice. Svaka na početku takođe koristim priliku da pozdravim naše eminentne predavace kao i da izrazim svoje lično zadovoljstvo što ste se u ovolikom broju i za sada najviše među svim poliđenim Webinarima prijavili za učešće na danšnja Webinaru. Ja ću odmah sa vama pokušla ti dijeliti prezentaciju koju smo za ovu priliku profesorica Barudanović ja pripremili sa namjerom da u najkraćim crtama napravimo kratak uvodu stanje biodiverziteta poosebno akcentirajući proces s postavljanja mreže natura dvije hiljede u Bosnih acegovini. Nadam se da me dobro čujete i da moju prezentaciju možete vidjeti. Kao što je profesorica već istakva za one koji se prvi put uključuju u aktivnosti pod nazavom SAP 2030. Želim istaći da je riječ o projektima, aktivnostima za izradu strategije i akcijalnog plana zaštite životne sredine koju finansira ambasada švecke koji koordinira stokovomski institut za životnu sredinu i koji u krajnjem cilju u aprilu 2022. godine treba da predstavi vlastima na četri nivoa u Bosnih acegovine federacije Republike Srpske i Brčko distrikta ova dokumenta. Projekat se realizuje u sedam tematskih, odnosno radih grupa i kao što možete vidjeti mi smo sastveni dio radne grupje tri i biološka raznolikosti o članje prirode. Zahvali oći upravo ovim projektim aktivnostima realizuje se niz webinara sa ciljem ojačavanja kapaciteta nadležnih institucija. Danas je treći poredu, ako vas interesuje neka još odponođenih tema možete se uključiti u narodnom periodu. U najkraćim crtama kao što je profesorica Barudanović već naglasila mi se uvijek volimo hvaliti prirodom i biološkom raznolikošću na prostorima Bosne i Harcegovine i ja neću danas mnogo uzimati vremana govoreći vam o preko 5000 vrsta koje su dosada evidentirane na podreče Bih goto o 1800 endemicnih vrsta, ali to je dobrim dijelom zahvaljujući upravo činjenice da je Bosna i Harcegovina kroz biogeografske regione konovljene od strane Natura 2000, pozicionirana u tri regiona kontinentalni, alpski i mediteranski. U dosadašnjima aktivnostima na realizaciji SAP kroz radnu grupu za biodiverzitet mi smo bezobzirana jurizdikciju, prepoznali 9 grupacija da kažemo tako izazova, neko će od vas reći problema ali mi to kažemo da su to izazavi koje u narjednom periodu svakako treba rješavati kako bi imali bolji pristup o čuvanja prirode upravo u skladu sa principima Evropskim unije. Na prvom mjestu ističamo zakonodavne izazove, gdje uočavamo zakonske i podzakonske akste koji u potpunosti nisu usaglašeni sa Evropskim, nedovorne razvijene institucionalne kapacitete na svim nivojima, ono što poosobno ćemo i danas istatji mi ne imamo dovoljno ekzaktnih i sistemacki prikupljenih podata kao biodiverzitetu na podreču Bosne i Harcegovine, stepen zaštite prirode svaki dan se povećava, ali još uvijek nismo dostigli Evropske standarde. Možemo govoriti o nedostatku političke volje, nedovorno razvijeno i svijesti i javnosti u širem kontekstu, čestom donošenju odluka od strane političara bez predhvoni konsultacija sa naukom i ono što je naravno uvijek konstantno prisupno kao problem, nedovorno finansija, odnosno srdstava za realizaciju svih aktivisti. Usobzirom da je natura 2.000 aktivnost koja u sebi sadrži dvije možda i glavne direktive Evropske unije, direktivu o pticama i direktivu o staninštima, u najkraćim crtama šta je urađano u Bosni, Harcegovini u prehodnom periodu. Počelo se prije desetak godina i uspostavljena preliminarna Emerald Mrenža, a onda je realizovano četiri projekta u periodu 2007-2015 i u svakoj od tih projektnih etapa razvijana je referentna lista pokušalo se mijenjati ili dijelovati na zakone i podzakonska akta koja bi omogućila potpuno implementaciju natura 2.000 u Bosni i Harcegovini i na kraju tog perioda kao što vidite donešena je referentna lista čak su urađeni neki preliminarni planove upravljanja za pilot područaja, priručnice se urađeni, ali se recimo zastalo na informacijonom sistemu koji je trebalo da bude postavljen kao jedan segment izredanature 2.000 jer se u Bosni i Harcegovini nismo mogli dogovorići gdje da postavimo informacijoni sistem. Na kraju je postavljen u Hrvatskoj i bio je aktivan dok je domen bio aktualan. Trenutno je ugašen i nemamo pristup timi dosad urađenim rezultatima. Slična situacija i sa komunikacijskom strategijom gdje je trebala biti formirana web stranica Natura 2.000 koja danas nije aktualna u Bosni i Harcegovini i koja nije dostupna široj javnosti. Kao rezultat ovih projektnih aktivnosti do 2015 napravljena je preliminarna lista područaja s 122 područaja. Ukupno je predloženo blizu milion hektara površine Bosni i Harcegovini kao dio Natura mreže što je negde oko 20 površine površine i teritorije. Prakod dvije stotine vrsta su prepoznate prema aneksima 1,2 i 4. Direktiva o staništima i sve ovo je urađeno isključivo na osnovu ostojećih literaturnih podataka i referencii koje su istrživaci mogli prikupiti u Bosni i Harcegovini. Nedovolno terenskog istrživanja, nedovolno finansijarske područke da bi se počelo raditi na kartiranjima područaja i radom i prikuplanjem podataka na terim. Nažalost od 2015 do 2021 procesi na implementaciji Nature 2000 gotovo da su potpuno stali u Bosni i Harcegovini. To je ono što možda ističamo danas i kao važan cilj ovog jačanja kapaciteta da pokušamo naći mehanizme kako obezbediti finansijsku podršku ali i političku podršku i saglasnost međun različtimi jurizdiktijama uvažavajući društvano ekonomsku složenost uređenja Bosni i Harcegovine poštujući ustave Bosni i Harcegovine i antiteta u smislu nadležnosti nad prirodom i prirodnjem resursima i uspostaviti i nastaviti sa radom na implementacijim reženost ura 2000. Oznajamo, da kažemo, procedure. Sigurno da nam u ovom momentu nedostaje kartiranje či područe u širjem kontekstu pokunjavanje obrazaca, jasno definisanje tih preliminarnih lokacija, znacajnih zajednica, ali i na kraju, da kažemo, sve one aktivnosti koje vode učešću Bosni i Harcegovine na biogeografskim seminarima kada možemo onda, da kažemo, predstaviti ono što urađano kroz natura 2000 u Bosni i Harcegovine. Ovo je zaista u najkrađim crtama, ono što je urađano i naše percepcije šta možemo očekivati na arvnom periodu. Ja vjerujem da ćete danas imati mnogo više pitanja za naše eminentne radavače iz dinostranstva, ali profesorica Senka Barudanović i ja ne samo tokom ovog seminara, nego i poslije sve vrijeme, vam stojimo na raspolaganju za pitanja, komentare, diskusije, sugestije i dobro ste došli da se ukručite aktivno u rad naše grupe za biodiversitet i očuvanje privede kako bi došli do dokumentata koji će zaista procese unaprijediti a našu državu približiti i standardima Evropske unije. Profesorice Barudanović, hvala, imate riječu. Hvala, laman profesore Mataruga, na ovom vevom massaže i konciznom prejegledu. Izaz ova koji postoje u našoj zemlji na uspostavi ekoloških mreža na isticanju našej kompleksnosti i na poziu svima da se priključe zaista aktivno u određivanju strategijskih pravaca i neupodnih akcija za naregnih 10 godina u našoj zemlji. Stada ćemo u gosti našej prvog kanalistu pospo Džukavju Peterson, koja će nam predstaviti studiju slučaja iz Estoni i naravno nastavlja ćemo da vidimo bitne momente koji možemo primijeniti u našem slučaju. A prije toga dozvolite da kratko predstavi prvog panelistu, kaja Peterson dolazi izdijela se instituta u Tallinu gdje radi od 1993. godine, ona istraživač sa iskustom a od 2002. godine i direktorica programa održivog razlogu. Njenu polje rada istraživanja obuhvata politiku za okoliš, poslednog pitanja procijne stanja okoliša, uključujuči metode procijne uticaja na okoliš, pitanja upravljanja okoliša, pitanja učešća javnosti i razmadranje rezultata učešća javnosti od učima. Kaja je odgavila nekoliko knjega, smjernica i radova o ovoj tematici, a također je ugljedni i poznati predalač o ovim tenom. Kaja izvolita. Thank you Senka for this very nice and promising introduction. Hvala vam Senka na ovom divnom uvodu. Ja bih dodala da se vjerovatno učestnici pitaju kako je moja beza konceptom datura 2.000 i zaštitom prirode. Ja vas radila na odabiru posebnih zaštojčenih područaja za ptice, između 2003. u Estonije, kada je Estonija nastojala da postane članica Evropske unije, trebalo nam je nešto manje od 9 godina od podpisivanja sporozuma o pridrživanju da postanimo punoprav na članica Evropske unije i da provedemo sve ove aktivnosti u oblasti okoliša i usaglasimo naše zakane sa propisima Evropske unije. To je bio vrlo naporani aktivan period. To je donjelo mnogo novih iskustava i novih vrednosti Estoni u oblasti zaštite prirode. Ja sam zapravo prvo oprezovanje imala u ekologiji i poslije sam se specializirala za procenu okoliša i procenu projekata za natura 2000, tako da mogu s vama nasvim ću s vama podijeliti ovo što smo mi naučili u ovom procesu. To je nešto me što sam ja predkodno radila. Evo sada molim vas da mi pokažete prvi slajde. Takle, ja bih se osvrnula na najvažnije razljike u smislu primjene direktive, u staništima direktive o puticama kao isa drugi zemlje u ključu Čiposnu i Hercegovinu i drugi Evropske zemlje imaju dugu istoriju zaštite prirode. Šta donosi natura 20, šta su razlike i šta trebamo ponovorazmotriti i ponovocjeniti. Definitivno je transpozicija i implementacija direktiva o zaštiti prirode donjela nove učinke, ne samo na zaštitu prirode, nego i na druge sektore, jer oni su sviti jesno povezani i na kraju ćemo dati neke primjere i zaestonije. Šta to je considera? Razlike, saštita prirode je počinila je jedna pravna procedura s jednej strane, je vilično komplikovan, kao i bilo koja zakonska pravna procedura, ali z druke strane opet bjeđuje jako čvrst zakonski okvir za natur u dvije 1000, znači ne možete uraditi bilo šta, već morate razmisliti, morate motivirati i argumentovati svoje odbuke i morate planirati, procjenivati aktivnosti uzimajući u obzir kakve će biti uticaj na prirodu. Zaštita prirode je poprilično uvela mnogo termina, to nisu jednostavni termini, oni imaju svoje pravno uporište, imaju pravno značinje, a kao što sa večnavala to komplikuje proces, ali jednom kad se naviknite na sve te termine oni vam prirodno dolaze, o čemu se pisalo i barem u Estoniji slučajno, iznenađujuće možda za određene donosijece odluka na nevojima vlastu, jeste da su ekolozi dobili jako značajnu ulogu, jer oni su upoznati sa vrstama, sa staništima, kako funkcioniši u šta je potrebno da bi oni funkcioni sali ispravno i to je osnova za uspostavljanje područa nature 2.000. Tako da zvaničnici i lokalne vlade zaista traže ove informacije, ko su ljudi koji su upoznati sa vrstama i različitim tipovima vrsta da osradio pužavima, ali bilo koje drugo i vrste koje su dakle popisani u direktivama i aneksima direktive. Tako da ovo se odnosi na ptice i na direktivu o staništima. Ekolozi postaju izuzetno značajne osobe a uspotporu pravnog sistema i donošenja ocene o proceni uticaja. Želim da napomenem da jako puno vremena i resursa i razmišljanja baremu mojoj zemlji je posvećeno označavanja odnosno utvrđivanja granica određenih područja takođe su provođene ocene uticaja i granice su razmatrene kao veoma značajan aspekt zapravo gdje će biti uticaj šta se nalazi u područi u uticaja. Želim da vas uvjerim a takođe ću to visualizirati i prikazati na sljedećem slajdu da granice zapravo i nisu toliko bitne više se radi o vlasništvu vemišta i na koji način utvrđici identificirati područi, uticaju na ta područa granice paši nisu toliko važne. Utica je taj koji je biten, da li je uticaj na stanište ili određene vrste ili staništa biti pod uticajem ili neće. Nadam se, zašto govorim da natura dvije hiljadite se zasniva na jakoć s tom pravnom uporištu ve mora da bude ovo što je u vainskoj sredini takođe ocjenivanje natura koje se treba provesti što je još važnije isod ovi rociena osegurava i pokazuje odnosljecima odluke da li se predviđaju određeni uticaj ili ne. Čak i ako postoji neka blaga nesigurnos imamo član 6.3 direktive o staništima na osnovu koje se traži da se izvrši detaljne aprocije, našto zapravo znači da odluke izgradnju ili iskopavanje ili šta god treba da se uradi na odručenom zemljištu, što god mjenja zemljišta u prirodi nema jednostavnih rješenja već treba da postane predmet suvjekat procjene uticaja. Kao što sam već ranije napomenula potrebno je čvrsto pravno uporišta i ekološko poznavanje informacije su od velikog značaja može se gledati na određene restrikcije na zabranje na suprivredne djelatnosti vrateču se i govoriti više o ovom me u mojoj drugoj prezentaciji. Ono što je vicno, je ste da postoji integrisan pristup, da su različiti sektor i da se sagledava ne samo iz perspektive sektora već da postoje određeni mehanizmi gdje dakle vlade mogu da donose učite upugledu uticaja koji će se vršiti također kad se radi o naknadama i plaćanju kako bi se ublažile sve te restrikcije i kad ovo postoje poprilično sofisticirano a u evrovskoj uni se poprilično koristi ovim ćemo se više pozabaviti kasnije i na kraju analim nemanje važno želim da naglasim da je zaštita prirode i je samo predmet kojom se bavi država ili enticic, to je predmet kojom se bavi evrovska unija nekoliko slučajava kad je evrovska unija tražila određene svar i kako bi se određene aktivnosti mogle primjenivati to je nešto također o čemu treba voditi ročuna ovo je jedna ilostracija u vezi, ono ga što sam rekla u vezi sa granicama one mogu biti različite različite aktivnosti koje dovode do različitih utjecaja naprimjer imamo zelenu tačkicu i radi se na primjero na turi dvije hiljadite da li se radi o koridoru da li se radi o ne čemu u drugom, da oče se možda izgrati reka zgrada u zarisnosti od okoline pejzaža hidroložke situacije može imati različite područe utjecaja ono što je najvažnije napomenuti da li se radi o natura dvije hiljade područima ili stanišćima da li je od 200 metara od granice područa natura dvije hiljadite onda možemo predpostaviti da neće biti utjecaja ponekad ovo njerinje ima određenu ulogu ovo je jedna ilostracija uspostavljanje mreže područa natura dvije hiljadite i predvijidžanje ovo je verovatno nešto što će imeste upoznati, ali želim zašto se sistem zove natura dvije hiljadite sa obzirom da je direktiva o stanišćima u svoje na 992 mreža je tu ona funkcioniše imamo dakle vrste i staništa koje su zaštičeni i naravno nije se sprovelo i u zavisnosti od sistema i u skladu sa direktivom o stanišćima imamo sve ove rubrike to je postepeni proces za predložena područa koji na kraju postaje područe nature dvije hiljadite ali kao što možemo vidjeti s leve strane imamo direktivu opticama koja jednostavna to su područja posebna područja zaštete odnosno SPI ako su oni utvrđeni oni postaju dijelom mreže natura dvije hiljade ima još jedan termin koji se koristi i senka je večeranije to spomenula kao i Milan ovde se skupljaju stručnjaci i oni prikupljaju predložena područa iz biografskog stylista 11 biogeografskih regija Diljem Evrope ove regije imaju poprilično značajnu i važnu ulogu znači biogeografske regije i postoji razlika u odnosu na zemlje Evropske unije da se utvrdi, da li će dodati određena dodatna područa da li će obezgjediti dodatnu zaštetu sledeći slide na ovom slideu možete vidjeti da neki staništa nisu zastupljena u svim državama Evropske unije ili su predstavljeni samo u određenoj mjeri neke zemlje imaju poprilično značajnu ulogu za zaštitu ovi staništa i drsta sledeći slide Na primjer Estonia, Finca i Švecka imamo poprilično važnu odgovornost za ovo su dakle prioritet na staništa širom Evrope šta se dešava u Estoniji, Tinskoj i Šveckoj a pogotovo kad se radi o u djecajima onda moramo biti jako pažljivi ne radi se samo o našoj zemlji kad se radi o staništima koja su rasprosranjena širom Evrope Ovo je kako mreža natura dvije hiljadite izgleda u Estoniji moram rečit da su područja ptica odnosno 66 čak i granice odnosno područja ovih ptica nisu promjenjeni od dve i čaj prte smo tada jako dobro znali gdje su najbolja područja za ptice posebno zahvaljujući različitim projektima koje su se provodili prije stupanja u Evrguniju a naročito kad su utvrđena i područja staništa broj područa staništa se poveća na 541 i možemo vidjeti imamo morske područja kao i kopnena da pogledamo ove tačke na mapama to su mnoga područja staništa koja su u okviru područja ptica to je dobra mješavina primjene direktiva zaštite prirode staništa moj kolega više razjasniti kako su oni primjenili na turu u Kravatskoj i dalje u Evropiji a vam se zahvaljujem na vašoj pažnih zahvaljujemo se kaj na veoma informativnoj prezentaciji o ustavstavi natura i hiljade mreže u Estoniji i naravno na svim onim napomenama koji nas mogu na kako da mi krenemo ozbiljno u ustavu i stemi reže u Bosniji i Hecicu moraću napomenati slušatelje koji su već postavili pitanja da mi u agendi imamo posebnu sekciju koja počne i za 11 sati za odgovaranje na postavljana pitanja tako da ne očekuju u ovom momenta odgovor ali vas još jednom postičem da postavljate pitanja u ovoj sekciji sada ćemo krenuti prema drugoj prezentaciji koja se odnosi na utstavu područa natura dvije hiljade i ekoloških mreža u Harvatskoj imamo zadovoljstvo da ugostimo zrinku mjeseć koja je biolog ekolog sa više od 18 godina profesionalnog ispustavu zaštiti prirode rukovodite ljetima kodinator terenskih istraživanja na kartiranju staništa za brojna zaštjećana područa i područa ekološke mreže uključujući istraživanja specificnih ciljeva očuvanja u ekološkom mreže izmeđostavog radla je kodinator terenskih istraživanja distribucije i 11 taksonomskih grupa u Republice Harvatskoj u sklopu projekta integracije u EU natura dvije hiljade da je radila i kao slušnjak za ekološkom mrežu natura dvije hiljade na projekte tehničke pomoći za provetbu natura dvije hiljade u Turskoj sudjelovala je u izradii priručnika ocene privatljivosti natura dvije hiljade Bila je glavni expert za ocenu privatljivosti uviše od 20 projekata za ekološkom mrežu i rukovodila je izvinjavan se u zadnje dvije godine zringa je predavač na studiu lovstva i zaštite prirode na veledu čelištu u Karlovcu gdje predaje kolegije o zaštite prirode i biološkoj raznovitost naravno izvinjavan se ako se malo skratila prezentaciju o zringi a sada ćemo imati sa dovoljstvu da čujemo njena iskustva i znanja o uspostavi natura dvije hiljade u Harvatskoj nam pozdravljom sve pokušaću u 20 minuta ispričati nešto, jedan proces koji traje već 20 godina u stvari dvije su uloge koje moje u tom procesu jedna je kao ovlašteni kone koji radite glavne ocene privatljivosti za apata za ekološkom mrežu druga je kao istraživać za staništa i za neke u stvari vrste isto tako kad govorimo na Turi 2000 u Harvatskoj i jedna stvar na ovom ljenom dijelu možete vidjet gdje po prilicije tam reža kad govorimo u kopnjenom dijelu na Turi 2000 prve 3 zemlje s većim udilom ekološkem reža u svom teritoriju su 3 balkanske zemlje hrvatska je tu nešto malo i za Slovenije u stvari jednom trenutku smo bili ispred a onda je Slovenija još doblila naknadno da mora uključiti još neka svoja podruća na Turi 2000 ovaj desni slide je vezan koji je postotak na Turi 2000 u Hrvatskoj vezan za oddavna podruća odnosno za morska podruća i ta i dio ovdje se ne prikazuje postotak nego samo u djelu površine pa tu je nešto manje ispada premda u stvari to je još jedan dio u kojem vjeratno trebamo u budućem periodu ga nadopuniti ukupno je 37 nešto manje i 37 posto koprino kteritorija dio ekološke mreže nešto malo više od 16 posto obalma gmora je dio ekološke mreže 745 podruće očuvanja značenih za vrste i stanišne tipove i 38 podruće očuvanja značenih za ptise ono u čemu ću pričati je uspostavljanje možda bi bilo bolje reć u samih podruće ekološke mreže ocini prihvativosti za ekološku mrežu o dijelu kojisto tako bezamo u samu ekološku mrežu a to je njena upravljanje i ona je dio koji se odnosi na obavez u svake države članica to je da mora se organizirat monitoring nači tali adekvatno upravljamo sa tim područima vremenski tjek ukratko vezan za proces izrade ekološke mreže odnosno njenog definiranja počinio još negdje dvije prve kad je bilo prvi projekt vezan za smaradnu mrežu odnosno emeralda mrežu sličanju svim držama u stvari svično kao što je u Bosni Hercegovinu napravio skupe se svi podaci vezano za vrste, stanišne tipove kartiraju se u smislu uključivanja u GIST da možemo lakše analizirati te podatke i na temelju toga je u 3 faze u tom periju do dvije prve do dvije i osme napravljen prijedlog emeralda mrežu koja bila osnova za u stvari dalje definiranje prvo nacionalne mreže ekološke mreže Republike Hrvatske a koja je pristupanjem u Evropsku Uniji 2013 postala natura 2000 Ono što tu su još neke stvari sam izdvojila u tom periodu od 13 godina jedna je da dvije i druge osnovano stručno tijelo državni zavat za zaštitu prirode kao nezavisno stručno tijelo što je iznimno bitna stvar mislim da je to nešto što je jako pomoglo u kvalitetnoj pripremi ekološke mreže u njenom ovoj razvoju tu je nekoliko projekata isto koji su bili direktno vezani od live projekta koji se bavio izrodnom ekološke mreže Republike Hrvatske tako zvane Kronen koja bila osnova kasni za prvo proglešenje koja je bilo dvije i sedme pardon dvije i sedme jedna od stvari je isto tako koja je bitna i koja je dosta pomogla u tim pripremama je izrada karte stani što Republike Hrvatske u toj početnoj fazi kao jedne karte na temlju koje onda se lakše definiralo druge stvari bitna podruća za ekološkom režu u glavnom u tom procesu do dvije i trinejsta bila način nis ovih projekata i procesa gdje se revidirala tam reža dodnag dokunjava lisu se po daci kroz različite europske financirane projekte u glavnom i kroz taj proces u stvari smo pripremili ekološkom režu i dvije i trinejste ju proglasili sa ulaskom u Evropsku Uniju ne završava proces nego tu pregloženo ekološkom režu ona mora proć kroz tako zvane biogeografske seminare koji su za Hrvatsku relativno brzo bili potovi i dvije i trinejste je u stvari većina tih podruća prihvačena, prijeglog koje dala Hrvatska, a neke su se morali manje nadopune napravit neko kojuš podruća trebalo bit dodatno zaštićeno i brazlike su još u nekim područe me trebalo dodat neke vrste samo uspostavljenje smaredne reže znači jedna od osnovnih stvari je zanimljivo je taj proces u kojem bitna podloga je sigurno bila karta kopnjenih staništa Republika Hrvatske pa onda se je s toga napravio i karta natura staništa i prvi prijeglog u stvari smaredne mreže je prepozno da je nekih 50% površine, kopnene površine Hrvatske bio bitan za uspostav u toj mreže kasnim analizama u stvari smo došli do neke ekološka mreže Republike Hrvatske imala 37% i to je taj 1% koko kojeg smo se kasnije u stvari u koko kojeg se vrtimo u definiranju ekoloških mreže jedna stvari koju je brlo brzo u svojim počecima državnjih zavod za zaštitu prirode je djeljenje informacija kroz ovakva web sučelja kroz portale sa podacima dostaupnih su bili informacije o ekološkoj mreži svima i to je nešto svima nama koji nismo direktno bili zaposleni u samim ustanovama državnim bila brlo korisno i omogućilo nam uključivanje u taj proces kod prijedloga natura 2000, ono što svaka zemlja može naravno dodati neke svoje vrste na taj popis tako i Hrvatska u svojim prijedlogu natura 2000 podruća dodala ovih desetak vrsta i dva stanišna tipa, jedan od njih ovaj je recimo i ove sedrene bani jere najmej Evropska Unija ne voli baš uvijek da ne voli, nego kompleksno može bi dodavanje novih vrsta, zbog toga što to može imati utjece i na druga druga zemlje članice ukoliko te vrste postoje ili stanišni tipovi u drugim zemljama članicama, ovo to znači da oni treba i proč kroz reviziju svojih podruća ekološke mreže ali recimo kad imate vrstu kao što je ove tu velebitka degenija koja je izraziti ndem velebita i ne postoji nigdje drugi dje ono da je to jedan puno jednostavni proces Ukupno ovdje pregled po vrstama neću se puno zadržalat na tom dijelu 76 stanišnih tipova za koja su proglašena podruća ekološke mreže i 146 122 vrste ptica u stvari koje su u sklopu toga i 146 drugih vrsta mirola se radi vrstama vrlo bitan dio u proved bii celog ovog procesa nije samo uspostavanig u drugih stvari koje trebamo uspostaviti tijekom za upravljanje podrućima ekološke mreže sigurno informacijski sustav zaštite prirode koje hrvatska započila u početku odnosno državni zale za zaštite prirode bio zadužen za to i dana sto izgleda ovako ka bio portal kojima i svoje web sučelje ono što nema još dostupno na ovaj način ali zbog dostupnosti podataka radi se u javnim podacima svima su dostupni na zahtjef nije još napravljan dio da možete dođi do određiti informacije određenim brstama i recimo da, brstama životinskim i biljnim ali recimo karta stani što je nešto što je dostupno svima tako da to jako olakšava i pobalšava palitetu implementacije same ekološke mreže prana izdvojena jedna baza podataka koja je počula davno prije informacijskog sustava zaštite prirode, razvoje prof. Tony Nikolić sa priglasnom matemacu fakupeta u Zagrebu koja je baza podata ka flora kroatika database, jedna u stvari baza podata koja je počula krajem 90. koja je počeo razvijati, koja danas predstavlja stvarno jedna vrlo, vrlo bitan izvor informacija kako za naturu 2000 tako i za občenito zaštiti u prirode, nešto što je stvarno fantastično i što svako od nas koji stražuje floru ili staništa u stvari pokušavamo nekako doprinjec toj baziju i svako dnevno praktično u napređimaciju u netoć svim team projektima koji su bili, koji su ton 20 godišnjem procesu ovo je danas, recimo jedan print screen u stvari opisa jednog područa ekološkem reže gdje ovdje su ciljevi očuvanja vrste ciljevi očuvanja a ovdje kaže koja je kvaliteta koliko znamo o tim vrstama na tom područu o ekološkem reže kada imamo dd, znači to je data deficiency, znači nemamo dovoljno podatak da bi mogli procijanit kako u populaciju imamo tamo i to je nešto što i danas imamo nešto što moramo nadopunit i nadogradit taj dio ekološkem reže znači to je jedan proces koji sigurno traje i duže od tih 20 godina jednostavno proz različite mehanizme i različite projekte treba na tome akivno cijala vrijeme raditi Ono što je još isto bitno bio i nis projekata i nakon pristupanja eropske unije koje se otvorio u tom segmentu iz kojim pokušavamo i dalje nadopunjavati te nedostatke u podacima jedan od njih je ovdje ah sad vidim da je krivo nije natura biogeografski seminari nego ovdje treba bit projekt integracije natura 2000 u eropsku uniju inače projekt koji je finansirala svjetska banka a znači da je država dignula kredit za njega da bi ga mogla izfinancirati kroz koje su napravljena kartiranja nešlomskih staništa i inventarizacija 9 skupina životinja znači to su bila stvarno dva najveća projekta inventarizacije na područu Republike Hrvatske ma mislim ne samo Republike Hrvatske nego na područu Hrvatske od kad znamo da posta istraživanja i bio je projekta izavde planuva upravljanja s trogo znaštičenim vrstama nekih mislim da osam vrsta napravljanji su planuva upravljanja i ono što sada imamo tako zvane projekte koji spada u operativni program konkurentnosti, kohezija koji su započili negdje 2016, neki od njih još nisu niti započili se izvedbom u smislu da idemo na teren i to radimo jedan je vezan i to ring natura 2000 podruća drugi je u splanove upravljanja to je projekt koji je već u implementaciji i kartiranja obavnih i pridnenih morskih staništa, to recimo imamo jedan u stvari problem da javna nabava je nešto što toliko dugo traje da mi još nismo vidite da 2016 smo trebali započica se izvedom tih projekata u smislu implementacije a još uvijek u 2021 nismo nismo bili na terenu i krenuli sa implementacijom tih projekata u stvarnosti, znači da priprema tih projekata i javne nabave jako dugo traje i to vam jedan savjet kako svakako se posvetite tome da pokušate takve stvari, tako pilike bolje možda iskoristiti nego što smo mi to sada ću otvoriti jednu temu koja je vezana u ocenu prifatljivosti za ekološkom režu odnosno sam članak šest direktive ovdje tu su izlistani ti dijelovi tog članka neću ih čitati u stvari sastoj s otome da kroz ocenu prifatljivosti za ekološkom režu svaka država je dužna goditra čuna o tome da zahvati planovi ili programi ne narušavaju cijelovitost doktih te ekološke mreže, u kratkov. To i nače jedan od dojsta najjačih mehanizama zaštite prirode koji je postoji pa vjerojatno i gdje u svijetu i stvarno iz našeg iskustva u konu što ja mogu reći od početka, radimo u implementaciji toga prve su ocijene, vidićete na sljedećem slideu bila 2,9 godine i kod nas u ojkonu 2,9 smo imali 1,2,5 za posljenih biologa samo da vam ilustriram koja je snada toga danas ih je zaposljeno 20 različite druge partnerske firme bi mogli reći da je vjerojatno više od 50 biologa bila na neki način uključeno u zaštitu prirode i recimo vjerojatno do kraja ove godine je moguće da ćemo još recimo 10 imat za posljenih biologa to je jedan stvarno brlo veliki jaki mehanizm koji tjera sve sudionike u privredi da se uključe u stvari na adekvata načini gdje je to znanje buvorila i kaja o tome brlo bitno koznanje biologa postoje nikad bitnije do sada osnovno je znači taj dio tri su razine neke koje možemo gledat predhodna ocena, glavna ocena i to je prevladavojući javni interes i kompenzacijske mjere u glavnom ono što vezono za to mogu reć znam da brlo često recimo investitorima bude zanimljno aha ako glavna ocena a ovaj ne može proč ako prepoznamo da postoje verojatno značenih utjeca na ciljeve očuvanja ekološke mreže ali pa oni kažem pa pogledajte postoje tu utvrđivanje prevladavojući javnog interes i kompenzacijskih mjera iskremno to je nešto gdje ne želite doć stvari se počinju jako komplicijat od tome mogo puno više nekoliko možda predavanja pričatno ovdje tuču samo u kratko to da cijela stvar počinja intensivni u stvari dvije i pete godine kada zakon prvi put jasnije nekako definira ekološku mrežu dvije i sedme je proglašena ekološka mreža Republike Hrvatske i stvorili su se stvari osnova da se može provoditi takav jedan postupak prihvatljivosti za ekološku mrežu Prvo smo ga zvali procena utjeca na prirodu i zatim bilo je potrebno i definirati kakavi sadrže tako gjednog novog dokumenta koji treba napraviti i ove danje stvari su više manje vezane u pristupanje Evropskoj uni i u sklađivanje sa tim postupcima kada gledamo u stvari sam taj postupak on se može odbijat ili kao samostavam postupak pa recimo ovdje su je prikazant taj proces postupka ocine prihvatljivosti za ekološku mrežu je otvoren za javno sve predhodne ocjene glavne ocjene trebaju biti javno objavljenje i imaju javnu raspravu i ovdje su prikazani dijelovi gdje je na stranicama milistarsa su prikazani takvi projekti postupci ali može biti kao dio procjene utjecaja na okoli šili strateške procjene utjecaja na okoli špa je to samo jedno poglavlje u takvim dokumentima u kratko samo ocina prihvatljivosti za ekološku mrežu jedno stvari s kojom se svi ovoštenic i oni koje su u komisijama muče a što je to značajem utjecaj nekako ga definirat gdje je ta granica i to je nešto što što svi učimo jedan praktičnoj kontinuirani proces u kojem u kojem sudjelujemo od lukama evropske komisije prema novim nekim saznanjima od lukama presudama suda evropskog suda isto jedna stvar koju nije statično ono što što ona uvodija to je vrlo često za htjeva da investitori odnosno da se zapotreba ovakve studije napravi dodat na istraživanja ta istraživanja mogu trajat i godinu dana može biti duže i to je nešto na što treba o čemu treba sigurno ovaj one koji su voditeri takvi zahvata koji su nosioci zahvata upozorit i na što nisu spremni i jako je puno-puno buda od para prvo, financijski a druga, vrlo često i vrijeme je novac pa kad kažete da trate nešto godinu dana treba čekati projekt to je jako veliki problem tu je bitno isto tako spomenula sam već ta edukacija edukacija ulaštenika, oni koji zvode takve studije ali isto tako koji ih pripremaju analiziraju utjece ali isto tako je edukacija članova povjerenstva i te stvari su napravljene neko koje tih priročnika napravljeno da smo napravili dvije daneste ali nekoliko godina kasnije i napravljene na još set novih malo ajmo reć u updatanih SA sa još dodatnim elementima kažem pogotovo vezano za te nove presude evropskih suba Strateška procina utjeca na okoliši je jednom postupak koji zaziva i jako puno problema pogotovo kada se odnosi na glavnu ocinu i postaju stvari i jedan može stvarno u nekim strategijama, planovima, programima napraviti dosta ih zaustaviti u tom postupku Strateške procina utjeca na okoliši ona se provodi za bilo koju nacionalnu, regionalnu ili lokalnu na lokalnoj razini i tu je bilo dosta lutanja i same hrvatske od toga dali za neke planove kao što su šumsko-gospodarstke planovi treba raditi Stratešku procinu gdje se pokušavalo to nekako izbjeć različitim drugim postupcima i procesima pa na kraju uvijek vrlo teško možete neke stvari izbjeć, evropska unija bude vrlo strikna u tome i kaže što se mora kako napraviti dobijete na kraju par godina da morate vjenja zakom i postupke jedan od problema koji može nastati da procina dokumenta na više razini se prenosi na dokumenta na niže razini a oni na više razini nemaju možete dovoljnu razinu detalja da možete detaljno to sagledat, tako da tu nije problemi u stvari, koliko detailjno sagledava tvoj glavnoj ocini za strateške procine u tjece naukoviš i ovdje bi možda još samo istaknula ovaj dio bezna za edukaciju članuva povjerenstva od strateških procina smo premjetili ali občeni to, neza glavnu ocinuva i občeni to tu zna biti dosta problema da stvari članu i povjerenstva u podplnosti odzumiju razinu na koje se tapi dokumenti pripremaju i rade jednu stvar koju možda nisam istakla do sada na ovim slajdovima da u svim postupcima ocjeni prihvatljivosti za ekološkom režu uloga držamog zavoda za zašljit po prirode danas se zove zavod za zašljit u okolišaj prirode je to da na bilo koju glavnu ocinu, na bilo koje razini da se provodi stručno mišljenje treba izdati zavod za zašljit u okolišaj prirode to je jedan brlobitan element i na temelju toga komisija članu i povjerenstva treba i udat svoje mišljenje evo ali ukratko samo od ionicima ovdje su istaknuti neki kojima u stvari s kojima natura 2000 implementacija ekološkom režim može treba fjera ih na neke nove procedure ne najme implementacije upravljanja je načešći kroz planovi gospodarenja prirodnim resursima i tu su hrvatske vode, hrvatske šume hrvatska elektroprivreda poljoprivreda lovstvo oni koji brlo često moraju malo možda neke stvari njeniti u svojim procedurama i to je nešto gdje treba puno energie uložiti koja na kraju se onda sigurno isplatiti ne jedan od problema s kojem se su srećemo svakako u prostornim planovima oni moraju nažupanijskoj razini proti srateškoj na okoliš i tu u stvari mnogi županije izbiegavaju svoje revizije s prostornih planova zato što im se može dogoditi od nekih od zahvota koji su planirani tim planovima čem morat od usta i to su procesiji izrade takvih prostornih planova dosta zahtjevni mnogu trajat nekoliko godina i to je ono što nitko nekoliko evo jedno ako malo pozitivnije sad stvar vezana u zupravljanje jedna od stvari i dionike poljoprivrednici kao jedan od glavnih dionika u okolišu sigurno mogu doprinjet različitim svojim praksama jedna od takvih postoji kroz programu pruralog razvoja njera 10 gdje se subvencioniraju način i upravljanja tramjacima na način da doprinose zaštiti prirode odnosno konkretno zaštiti biloška raznolikost ali najvećim gelom je u stvari obrivezano u natura 2000 i jedna od stvari koju smo koja, koju radimo recimo trenutno radim na tom projektu da radimo monitoring implementacije takve mjere i kroz to prikupljaju se podaci ispo tako za natura 2000 podruće na zastanje stanišnih tipova trenutno smo u procesima izrde planova upravljanja za podruće ekološke mreže samo upravljanje baš za ta podruća ali kroz sektorske planove, gospodarenja pridodnim resursima se puno toga ispo tako od dvija vezano za upravljanje implementaciju upravljanja u stvari to je jedan od vrlo bitnih elementata i jedna od stvari koja tu dosta pomaže ispo tako je pravilnik od ciljevima očuvanja i mierama očuvanja ciljnih vrsta ptica u podrućima ekološkem reže to je dokument koje za svaku cilju vrstu u svakom podruću ekološke mreže definira što je cilj očuvanja koja je to veličina populacije i koje mjere bi pojedini sektori u stvari trebali implementirac da se o stvari očuvanje te vrste ili stanišnog tipa način upravljanja podrućima ekološke mreže koja su nacionalnih parkovi priroda je upravljaju javne ustanove koja je ustanovila država a hrvatska je podjeljena u 21 županju i svaka županja mora imati svoju javnu ustanovu koja upravlja zaštićanim podrućima ekološke mreže ali upravlja isto tako i sa podrućima ne, pardon zaštićanim podrućima o smislu zakona o zašteti priroda ali upravlja i sa podrućima ekološke mreže tu nastaje jedan problem što kada se podrući ekološke mreže nalazi na nekoliko županje svaka je javna ustanova onda nadležna za ona je dio koji je na tom podruću ekološke mreže u to podruću županje ali plan upravljanja je jedan za cijel oto podruće ekološke mreže način tu je malo je kompleksan ideo i to je nismo još napravili tako planove upravljanja pa u sljedeći godinu dvijećemo možda znati kako ćemo riješiti da je taj nedostat taki problem i ono što je još zanimljivo, znači planovi prema kojima se gospodari šumama i šumskim zemlještem tako zvanim šumsko gospodarski planovi smatraju se planovima upravljanja ekološkom režom isto tako i to je jednostvar znači te planove rade sami šumari i to je dio koji je na taj način riješen trenut svaka država članica ima obavezu monitoringa i izvješčivanja nismo ušli ove perio do 2013 do 2018 sljedeći nam je 24 u glavnom ono što što možete vidjeto je da kot vrsta imamo puno ovih sivih koje su stvari nepoznatosti nači to je on je dio koji sam pričao nedostatko podataka ali imamo sad veliki taj jedan projekt u skolju po koji go bi trebal organizirati veliko veliki monitoring iskreno jedan od problema nam je nemamo dovoljno svičnika za odraditi posao koji trebamo ne znam je sam prešla vrijeme možda da se zaustavim ili zinka meni je zaista žao da vas zaustavim jer sve informacije koje nam dajete su stvari izuzetno bitne i pokazuju nam koliko kompleksan proces je ispred na nas naravno naše vrijeme za pauzu je već ako želite ne nevo da nastavim te i završite vašu prezentaciju i za pauze ako želite jer stvarno je bitno ili ćemo preći na seću prezentaciju ali molim vas u tušte se u diskusi u kasniji odvore na pitanje koji imamo mnogo hvala vam ljepo ja su ispričavam što sam ove odužila ove zadnji slide je mislim da je sam po sebi ove predzadnju stvari nema potrebe da da čitam sve te stvari u napred ove dio je pozdrav hvala vam velika još jednom kažem nas vidja nisam tjela da vas prekinim jer prezentacija je celovita i daje nam jako mnogo informacija važni za nas zamođu sad sve da napravimo kratku pauzu od 10 minuta i vraćamo se tačno u 10.52 molim vas da se ne isključujete sa ovog linka samo ste vratili u 10.52 kad nastavljamo hvala da ste tu završili smo našu pauzu ostavili smo još 5 minuta koji smo posvetili čitanje vaših pitanja dragom je da postavljate pitanje na koja danas ćemo pokušati dobiti odgovore od naših panelista da bi smo malo stigli u dinamice ovog naše gvedinara našeg sljedećeg panelistu da uzmje riječ i zamoliti naravno gospodžu zringu da kroz odvore na pitanja kasnije još istak mi preostali značajne dijelove svoje prezentacije ljerujem da se mnogi odvore nalaze utome sada imamo čas da čujemo gospodnata Landis Luisa koji dolazi iz centra u Wageningen On je pejzažnje koloksa doktoratu u oblasti proces zapravljene pejzažalo Evropa preko 20 godina je radio na razvoj mleža zaštićne podruća u mnogvim Evropskim drželom uključujući držele centralni i istočne Evrope i nam sve čuva kažem da je teo aktivno učesto i u projektima prekogranšnje cradnjenom prepoznalanju značajnih podruća kološku mležu između Bosnih, Hecigulni, Hrvatske i Srbije već dvugo vremena ranji teo je također uključen u rade Evropskog temanskog centra za biošku raznovikost sa postavnim pouksom na ovej zanost pejzaža teo izvolite valava, lijepo također bi se želio zahvaliti organizaciji što ste me pozvali da pred doćim prezentaciju velkom broju ljudi želio bi da dodam ja sam također voditelj projeta za proces biogeografski proces koji podržavaju sve države članice u izradi nature 2000 a također smo organizovali različice dogoćaje seminare i radionice mi se pripremamo za mediteranski seminar, da sve preduzemne zemlja, da razgovaramo o temama koje se tiču nature 2000 to se naslanja na sve predhodne prezentacije mi pružamo podršku državama članicama u njihovom procesu implementacije koje je zaista proces sada ću nastaviti ja ću vas kratko upoznati sa temom zašto su nam potrebne ekološke mreže i infrastruktura odnosno zelena infrastruktura također ću govoriti o nacionalnim pristupima svih učestnika mreža i kako izraditi ekološke mreže u njihov također ću da kažem nekoliko riječi o tomi ekološke mreže samo jedan trenutak možete vas želim da provjerim da imamo ovdje na svom ekranu dakle ekološke mreže su ključne jer modedi pejsaš kao što znamo je poprilično istijepkan imamo željezničke pruge imamo ključe imamo industriju razvijenu kao što znate naš pejsaš se značajno mjenja kao rezultat promjena možemo vidjeti što je bilo u prošlosti na prirodni dakle habitaciji ona se mjenjala povečavala, smanjivala i dovoljna su situaciju gdje zaista imamo jako mali veličinu prirodni stanić starsta imamo suma, močvara ne previše je preostalo samo ismier u kojem trebamo da se krećemo da povižimo ono što je od prirodnoj pejzaža želimo da obnovimo izgubljene staništa motvarna zemlješta tramata zemlješta ovdje se radi o povezivanju tih dijelov kako bi smo unaprijedili biodiverzite ovo se odnosi na koncept o kojem smo govorila to je koncept ekološke mreže to je jedan koncept koji je radi se u ipotičei iz pejzažna ekologije bo pojavljio se pod različitim nazivima možete ga zvati pejzaž na povezanost ili rovostor na kohezija ali takođe se odnosi na zelenu infrastrukturu tako je to je manje više isto radi ste kad se radi o ekološkom mreži o dijelovima staništa o vrstama o populacijama o određenim populacijama koji dakle sve smjenju zamjenjuju rasprastrenjivanjem jedinki možemo imati manje i veče prostore između koji se kreću vrste i upravo je ovo način na koji mreža funkcioniše osim ovih podruća takođe imamo i koridore to je takođe važan koncept oni se mogu razlikovati na primer koridor za ribu vodno tijelo voda povezuje određena podruća međutim, koridor za drugu vrstu može da bude različit može da uključuje obalno podruće i u tom pogledu nije vam potrebna fizička povezanost možete da imate određena druga vrsta podruća koja su između, ono što je važno da je mreža uspostavljena po vrstama znači potrebno je nekakve okoristi za poboljšavamo indeks o cijele populacije ili stanješta već određenih vrsta naprimjer riblje vrste za koje želite da povežujete zaštričena podruća ukoliko se fokusiramo na vrste možete da se daći slide ako se fokusiramo na vrste tražimo da Cleodexperata evropski koje vrste za koje je potrebna mobilnost infrastruktura i slično ovi eksperti vode nevrste riblje vrste sisari, takođe su spameniti kao jako obicni insekti u manjoj mieri možda ptice i cvijeće znači to je pregled i zame zavisi od mobilnosti vrsta i naročno tipa raspoloživog staništa konfiguracije i sve to čini dio ekološke mreže u određenoj mieri, određena staništa imamo različita statišta u direktivi o staništima i njima je takođe potrebna povezanost potrebna im je razmjena u pejzažu a naročito u svetu klimatskih promjena koje će zaista predstavljati veoma bitno pitanje u bliskoj budučnosti koje vrste kakvu povezanost je potrebna postoje vrste koje imaju dobru rasprostranjenost a imaju druge koje nemaju tako dobru rasprostranjenost neke se mogu dakle kretati dobru mobilnost neke nemaju i postoje različite strategije za prostornu koheziju mreže su bitne za manju rasprostranjenosti potrebno je manje područje ali to zavisi od specifičnih staništa na primjer na primjer gdje su ovih korje naši potr kakvo mi je područje potrebno za preživljavanja ali ima drugi vrsta kojima je potrebna velika teritorija to su one poveznice koje sam ranije spomenu, njima su potrebna velika područja za sljedeći slide pokazuje princip u principu imaćete određenju koheziju pejzaža i određenu tačku kraj koji želite da dostignete takođe ovdje u ovom grafikonu gdje se oni susreću vidjećete dali je nivo istjebkanosti dobar vrste koje je su zaštičena područja dobro povezana za određenu vrstu kako bi vrsta obstala dakle lestimons like spowers like small mice to znači da drugi vrste kojih ima malo molim vas edjeći slide još jedan molim vas dalje još da to je taj s vrste kao što su mermot, kao što su neki miševi reptili postoje situacije gdje se one mogu kretati u različitim podrećima znači imate s realicama obilježeno neke vrste vole veći teritorije tako da za te vrste treba da se u naprijedi povezanost kazal sam jedan primjer na ovom slajdu infrastrukture za bolje povezanosti jer nekim vrstama su zaista potrebne mreže infrastruktura i potrebno im je da na primjer način da pređu autocestu imamo nešto što je u Hollande izrađano pri 25 godina za životinje a mislim da imamo oko 35 takvih nizozemskoj koja osigurava povezanost vrsta za sedeći slaj znači za vidre je potrebna posebna infrastruktura žabe i vodozemci za njih je potrebno se bremjere takođe možete napraviti puteve za ribe, ribje puteve kad prilikom gradnje brana ili slišnih objekata u vode. Dakle, ovo su sve primjeri na koji način možete ratiti povezanost u samom pezažu koje će mogućiti kretanje vrsta. Sedeći slajd ne vidim sada evo sad ću nastaviti ovo su neke informacije o finansiranju povezivanja pokazaću vam neke primjere projekata koji su provedeni u okviru programa life evropske unije to su projekte koji su bili usmjereni za bolju povezano za uklanjanje prepreka za migraciju za povezanost rjeka za međudržavno planiranje njera i akcija to su načini na koje se finansiraju naši projekti ovaj program je prilično povečan i u narodnim kodinama će buđet biti uveliko povečan za gotovo 2 milijarde eura više od postojićeg live programa nisam sa svim siguran nisam moga od oči do informacija ali mislim da ima postoji izvor predpristupno finansiranja za Bosnu i Herzegovin koji se može koristiti sada uklanje to bi bila prilika sada drugim državama članicama takođe je moguče da Bosnu i Herzegovina učestvuje u projektima usmjerenim na mrkog medvjeda na risa, Bosnu i Herzegovina može biti partner u ovim programima u skladu sa propisima za članice Evropske unije veoma je važan član 10 direktive o staništima u smislu oboržanja ekoloških mreža i povezanosti ekološke mreže se takođe smatraju u dijelom mreže i natura 2000 izinjavam se ekološki koridori i u smaradnoj mreži se takođe preporučuje izgradnja koridora a nova strategija biloške raznolikosti Evropske unije do 2030 takođe je naglašena važnost koherentnosti trans-eurobske natura mreže navjedeno je da uspostavljan je tehološki koridora siljen sprečavanja geneski izolacija omogučavanja migracije vrstate održavanja i jačanja zdravih ekosistema u naradnoj kodini ovo također biti nažno težište jer države članice Evropske unije mi smo svatili da postoji potreba za boljom zaštitom nekih vrsta postoje vrste koje su u vrlo lošem stanju zaštite i zbog kvaliteta staništa a izbog loše povezanosti i kohezije pezaža kao što sam spomenuo u novoj strategije također navjedeno da će biti na raspolaganju veliki iznosi za investicije u zelenu infrastrukturu ako sagledamo ekološke mreže na nivou država ekološka mreže i planiranje ekonomike mreže se radi na različite načine u različitim regijama Evrope i prilično su pristupi ograničeni na regije razvoj ekološke mreže počal u centralnoj Evropiji baltičkim zemljama najpreprid 20 godina u nimi vodeću ulogu a danas možemo naći različite pristupe u federalnim državama i državama koji nisu federalne federalne države kao što su austria, njemačka i španija one imaju verlo decentraliziran pristup dok drugi zemlje imaju više centraliziran pristup pokazaću mapu iz Niziozemske počeli smo izgradimovih mreža 1991 i 1992 a ovo je mapa koja izrađena u to vrijeme isto tako mapa Estonije, njihova mreža koju su počali graditi 2010 Francuska prošla jedan vrlo obsežan proces i su nekoliko različitih mjera koje su onda spojene u jednu njemačka također ima različitu mrežu kao što sam nekla federalne urađenje tako da ima mreže na nivo u saviznih država ponekad su one uvezane međusovno ponekad ne i imaju verlo mali i sveka nezaštiće odruća pokazalo sam neke primjere ekoloških i rad na izgradnji ekoloških mjera on su iz studije koji sam radio 2019 godine pokazalo sam da imamo primjere različitih staništa kao što su obalne livade Borelnog Baltika, Alpske rijeke drvna meditacija amerikaria germanika i povremene mediteranske lokve koje su važna stavišta i gdje povezivanje važno i možete vidjeti na ovom slajdu Izvještaj i naslovnu stranicu je već na internetu i ja ću vam kasnije dati neke podatke gdje možete naći više informacije iz ovih studije ovaj priročnik je na razplaganju za sve zemlječanice i ostale države i jedno od poglavlja je o zelenu infrastrukturi i koherentnosti mreža ovde su neke primjere studija disibucijska mapa na prostornog povezivanje stika na livoj strani i mapa na desnoj nekoliko projekata live je provedeno radi saniranja i povrata ovih povremenih lokvi radi istrebljivanja ovih exotečnih vrsta što je vrlo težo problem u ovde i onda nakon toga uklanjanja odvodni kanala i ponovno uvođenje vrsta u Portugal je provedena projekt live Čarkos za zaštitu povremenih lokvi na slajdu vidite da se spominje i izješta ovo je objaden u istom izvještaju imamo primjere povezanosti vrsta jedna od vih vrsta je jesetra ili beluga zatim veliki dukat to je vrsta leptira obični ris i jelena kako je buba to su vrste iz direktive praništima u ovom izvještaju i u prirušni kućete nači iste primjere također vam prikazujem jedan primjere iz Ukraine to je Belovodska oblast iz Regija Lugansk ja sam tu provio neke perenska istraživanja staništa stepe i kao što se možda prisječate ekološke mreže moraju biti specificno u smislu staništa i drsten dakle mi smo pripremili mape za preostale stepe i travnjake koji su još uvijek tu ustvrdili smo jedan broj vrsta koji zavisi od tog staništa stepe i ovde vidite da su one obiđeženi na mapama različiti su zahtjevi za različite vrste neke vrste na vrhu trebaju vrlo mala podruća a na dnu vidite vrste koje trebaju veoma velika podruća u i razvoju mreže trebate definisati šta je vaš cij ako ali želite da se sve ove vrste koje su na levoj strani ali želite da zaštitite populaciju vuka i osigurati staništa dakle to su neke odluke koje treba donijeti ali mi, kao stručnjaci naravno trebamo dati savjet o pristupu realizacijih tih odluka također posjetili smo stepe i pašnjace identificirali smo one koji su u dobrom stanju također smo utvrdili teritoriju i podrućak da možemo formirati koridore i to su mogući koridori znači oni su označeni žudim mi smo proveli modeliranja neču o tome isrpno i bliže govoriti vidite na karti, vidite da smo analizirali prilično veliko podruće i na dnu imate svjetlo siva podruća koja smo utvrdili da su lošek stanja za mermota i odlučili smo da povežemo ovo područe s drugim područima također smo močin mogli pokazali pokazati da li će Breža biti dovoljna za vrstu da određeni nivo populacije za preživljavanje radili smo takođe neke modeliranje za stepskog mermota u Poljskoj ako prisjetite naša kolegica iz Hrvatske i svojim slajdovima spomenula radove koji su provedani na rijeci Savi ja sam 2003 do 2005 bio u Bosnih Hercegovini i već sam tada upoznao Gospuću Senku Barudanoviće ali tada smo bili partneri na projektu za vode u okviru kojeg je prana mogućnost zgradnji ekološke mreže za rijecu Sava kontaktirali smo sa razlištvim borganima, vlasni institucijama zatim stručnacima za zaštitu i slično radili smo na terenu imali smo nekoliko stručnjaka iz različitih zemalja koji su bili uključeni u ove aktivnosti imali smo takođe i radioniciu razgovarali o mreži i naravno tih dana nisu uslovi bili tako dobre kao što su dana ali sa stručnacima iz Hrvatske smo razmatrali kvalitet podruća i vrste koje bi bile ovisne savi u smislu održanja na važno na glasiti da je ovakav vrsta aktivnosti ključna, preko granična saradnja, to nije samo ne važi samo za Bosnu i Hecagovnju nego i za sve Evropske zemlje, Njemačka i na primer Francuska moraju imati ove koridore i mrežene se nezaustavljaju na granicama one prelaze granice dakle, vrlo je važno da o tome razgovarate sa susjednim zemljama i da zajednički utvrdite prioritete da prioritizirate zajedno vrste i da utvrdite mjere koje treba provesti kao što sam spomenuo liveprojekt kad može biti veoma koristan instrument sa otvaranje takvih vrsta rasprava i razmatranja i evo sada sam došao do svog završnog slajda, ja se nadam da sam se držao vremena nije važno kako ćemo nazvati ekološka mreža, koherentnost mreža ili zeljena infrastruktura ovi koncepti su vrlo slični i radi se o tome da je važno povezati podruća i prirodna staništa problem je u tome što se mnog je mreže izradi i ostanu samo na papiru nikad se ne provedu u stvarnosti i u praksi tako da na državnom nivou zaista treba uraditi jako, puno kako bi se unaprijedila povezanost i koherentnost treba provesti mjere u praksi i trebate svi zajedno razgovarati o tome kako ćete realizovati koridore jer oni imaju svrhu da povežu zaštiče na podruća. Kao što sam spomenuo u novoj strategiji Viloškoj raznulikosti 2030 naglašena je važnost boljekoherentnosti ekoloških mreža. Klučni aspekt je da ekološke mreže treba formirati povrstama nemojte samo povezivati zaštiče na podruća nikazvo svisla da močvarno tla povezujete sa šumama jer tu nećete olakšiti povezanost vrsta. Dakle, za finansiranje postoje različite mogućnosti imate finansiranje predpristupnih fondova kao i druge vrste finansiranja još jedna svar koju nisam spomenuo na svojim slidevom kada sam radio za biogeografski proces imali smo built-in gdje smo objavivali različite sastanke fokusne grupe ove godine namjeravamo da se sastanemo po pitanju putova za ptice ako se predplatite na naš built-in značete kada se koji događaj dešava i tako da ćete moći da prisustujete ili online ili na primer uživo ovom događaju u hrvatskoj ja takođe mogu u čet funkciju postaviti e-mail tako da adresu tako da možete kontaktirati za sva događanja informacije jevo to je sve što sam imao reći alavama te na ovim informacijama zbilja jako mnogo informacija da nas dobijamo htjela biš zamoliti htjela biš se zahvalti zvih koja nam evo pomaže već svojim odgovorima u ovdje u ovoj funkciji pitanja i odgovori a sad molim Kaju da pređe svoju drugu prezentaciju Kaj je izvaltit? Tako Alavom došli smo do faze gdje sve ove ideje i rani rad i uz postavdanje područja je došlo do tačke koja se treba staviti u rad na koji način izraditi realizaciju koje su mehanizi, koje instrumenti vlade imaju u svojim rukama željela bi da ilustrujem neke od mogučnosti koji imaju neki kažu nema sumnje priroda ima svoju uvrjednost i trebamo biti jako oprezni i da je ne učištimo da ne utičimo na nju ali svi znamo da koristimo prirodne resurse i mi trvujemo njima resursi kojima ne trgujemo ali pokušavamo da stavimo određene cjenovne etikete da resurse koje imamo željela bi da objasnim šta smatramo upravljanjem zemljište za zaštitu u svrhu zaštite kao i nekoliko argumenta tako i prevladavaju koji su univerzalni za sve zemlje nezavisno da li se radio držama članacama Evropske i Unije ili ne kako bih ilustrirala način na koji zaštita prirode u vezista upravljanjem zemljišta se realizuje i koje su to novi trendovi i načini koji postoje da ti primjer Austrie iz načinalnej perspektive je možda najsličnija Bosni i Hercegovini a zatim imamo Estoniju koja je ravna zemlja koja je možda slična Holandiji ali Ustina stanomnika se razlikuje a to dovodi do veliki razlika u pristupima i ciljevima zaštite prirode moželi sada sljedeći slajd a da govorimo o gazdovanjem zemljišta radi zaštite prirode ljudi obično mistle ovde se radi o poslovima i EFF u poslovima a postoji široko razprotranjeno okljevanje da će priroda zašta priroda je dovesti dogranim čavanja ekonomske djelatnosti da će doći do smanjenja poslova radnih mjesta naročite u ruralnim područima tako da ima veliki trošak koji je uključen želim da se dotaknim neke od ovih pitanja kad se radi o zaštiti prirode naravno da je primarnice i održati povojno stanje vrsta i habitata stanjišta u okviru gazovanjem zemljište i pokušavamo da ocjenimo utjecaje i na koji način izveči utjecaje tako oče radi se o zemljištu i vodi ne radi se samo o šumarstvu i poljoprivredi imamo šumsko zemljište imamo vodo sisteme občenito radi se jo pejzažima kad znate da postoje određeno područje to neće riješiti problem treba te proširiti svoj vidik na pejzažno područje i različite administrativne šeme rani je spomenuli integritet zelenih površina je bitno i glavna poruka je teo na koji način održavati povezanost integritet zelenih infrastruktura i zelenih površina ali govorili smo puno više u Evropi jesu rešenja traženje prirodnih rešenja o zaštiti prirode već više kako koristiti prirodu i njene funkcije za koris pročišćavanja vode odpadnih voda da se izbjegne situacije poplava ono što je još važnije različite i straživečke grupe i vlade traže da iznađu načine kako da donesu u vrijednost ekosistemskih usluga koriste svoje funkcije ekosistema ali ne nužno i da plaćaju za njih i na koji način staviti cijenome etikete i na njih vjerovatno jedan od najskori aktivnosti održivo korištenja zemljišta da je povezan za plaćanja koje se je zasnovano na osvarenim rezultatima poljoprivrednici mogu da traže plaćanja zasnovane na aktivnostima imaju određene kriterije kako da zatraže podršku za područija poljoprivredne okoliša sve više se govoruju o tome da moraju fokusirati više na osvarene rezultate nego na pojedinočne aktivnosti koje preduzimaju želim da se kratko pozabavim sa 3 pitanja a radi se ograničenjima privredne aktivnosti a zatim obterčenje za državni buđet i pitanje da li se zašta prirode i samo na državnom zemljištu ajde da se prvo pozabavimo ovim prvim aspektom da se zašta prirode svoji na ograničenje privredni aktivnosti pardon dake sljedeći svoj dakle da kosto je određena ograničenja za privrednu djelacnost jer je primarni cil za držati sačuvati vrste i stani mišta da te ekonomike privredne djelacnosti se ne mogu provoditi ili ne u onoj količini i veličini kako u to projektanti zamislili ali ne radi se to da će neko izgubiti radno mjesto oni se kreiraju na drugom mjestu možda ne u toj djelacnosti možda u poljoprivredi možda u turizmu u prirodi pa takođe oni koji nisu nuzno uključeni ali posjeduju zemljište i ne mogu koristiti svoje zemljište kako bi možda željeli zbog zaštite ograničenja zaštite prirode i zemlje i vlade vrše kompensaciju u takvim slučajrima dakle državni budžet je se važan jer je zaštita prirode javno dobro javna djelatnost javna aktivnost i očekuje se da sve društva uzmu to u obzir ali nisu sve koristi prednosti kvantificirane na primer spomenula sam već ekosistemske usvuge kako saviti cjernom na koje ciketu, na čistu vodu na čisti zrak da li unutrašnjo stili vajnskim prostorima priroda kao izvor kulture takođe takođe jedan faktor koji utiče na ponašanje ljudi kada se radi o zemljištu državnom vlastištvu da je dijelimično tačno izjava ali sve vlade širom Evrope su utvrdile da je provođenje ciljeva zaštite prirode jednostavnije izravnije na državnom zemljištu nego što bi to bio slučaj na privatnom zemljištu jer vlasnici privatnog zemljišta mogu imati različite ciljeve zemlje tog zamljišta ako pogledamo cifre na primjeru Estoni njihova zaštitečena područja su podijeljena između različiti upravitelja tako da imamo zonu gazdovanja koja je podijeljena između privatnog i državnog zemljišta pola-pola ali imamo i područja 20% svi zaštitečeni područja je na privatnom zemljištu neki od primjera iz Austrija i Estonije kako imamo jedan detaljan slide za Austriju ali ovo je samo za vas dodatno obrazloženje kako bi smo vam pokazali na koji načince Austrija pozabavila gazdovanjem zemljištu kao što možete vidjeti i zavi nadpisa imamo poprilišno veliki broj smijem vas prekinom samo 1 sekundu ok, ako vas smijem da za danas jer očto je nema buće da ovu ogromnu tem završimo danas da za danas preko primjera iz Austrija da ga danas na izlusima našim slušacima oločilo vas da se vratite na primjer iz Estonije i da ostavimo neko vrijeme za diskusiju pala dobro željela bi samo zaključiti da je Austriski primjer i vlasti kako su u Austriju dobro željeli premije kada poljoprivrednici preduzimaju agri okolišne mjere koje su usmjerene na prirodu ovo je samo jednaka alkoloacija na koji način se obračunavaju premije sljedeči slide moli vas pa sljedeči opet i povdje dolazimo do sljedečeg sljeta samo kako bi smo prikazali dakle privatni zemljište i državno zemljište njihovo odnost je 20% 80% i imamo dugoročne planove kako kupovati zemlju koja je zaštitu prirode imamo imamo gazdovanje koje je uvrlo restriktrivrom obliku ono što želim naglasiti ovim slideom jeste da vlade i zemlje nisu usamlje nakon pogledate grafko na desnoj strani on pokazuje da višeo 80% finansiranja za kompenizaciju dolazi iz Evropske unije a nacjonalna je vlade stavljaju manje od 20% postoje mogućnost i opcije kako upravljaci područima zaštitelim prirode sa EU-sredstvima i iz različiti programa naročito sa CAP-om znazno zajedničkom poljoprivrednom politikom progromomom za ruralni razvoj. Mislim da je to što ste tiče ovog primjera imamo određe delustracije iz Estonije i sljedeći slide molivast na koji način euri po hektoru se plačaju u Estoni za upravljanje različkim tipovima statišta ovo je na godišnjoj osnovit ovo su poprilično na poljoprivrednike i vlasnike zemljišta molivast pravučite kasnije te slajdove ovdje je sistem za nakna duštete koje su izazvali krupni odnosno zaštičene vrste sve ovo je već uspostavljeno i od pomoćije da olaksa ograničenja koja su izazvana s vrhama zaštite prirode hvala vam hvala vam kaj je na ovoj prezentaciji i još jednom molim za izvinenje što sam vas mohla da preskočite dio vaše prezentacije koja nam sigurno je mogu da jati još informacija ali, kao što reko odšto je da ne možemo danas završiti sve ono što je planirano jer vidimo i da je interis učestnika na ovom webinaru veliki postavljaju sa titanja ja sam jec za hvala zrinke i hvala još jednom što odgovarajte pisno na titanja ali ima i titanja na kojoj ja bi trebalo usveno odgvoditi od koji bi benefitimali svi danši slušati ja sam pokošala usput da pratim tipove titanja i da kompiliram neka izvinjavan se slušavacima kojima neću spomjati mena, ali bit ovih titanja je zvidja bitna ja ću početi sa evo mogu početi ponovu sa zrinkom koju su postavljena titanja u stvari o iskorisljivosti našeg postojećeg plana za natur 2.000 vi ste vidjeli iz uvodnej prezentacije da je Bosna Hecigovna, da ima pripremenim plan za natura da je hnjede koji je idempislikova na osnovu literaturnih podataka i pitanje za sve nas, sada šta je sljedeće i kako ići dalje nakon toga, a mogu sljedeće pitanje postaviti i nakon u mogu odgvora moži nas za grače odgvore s obzirom da ne imamo puno vremena još jedno pitanje zrinka z vaskad već uzmete riječ mnogi od slušalaca su pitali postavili pitanje integralnog procesa u uspostavi nature 2.000 pitanje sukoba interesa između lokalnih zajednica i interesa za uspostavom zašte biodiversteta kroz uspostavu ekoških mreža pitanja već provedeni strateških ocena kolika je to masa kako da mi to planiramo u ovih narednjih strateških procena i u odlusu na glavne ocene na ocenutnih vakivocnih možete lovin učestnicima dati konkretni odgvore Krenuću dovolj k zadniku već sam zabravilo koje ste me prvo pitanje ali ovo zadnje znači a to je jednostavno jedan proces koji treba vremena i mi smo još uvijek u tom procesu recimo prostorne planove naši prostorni planovi nisu sklađeni sa onim što je potrebno za implementaciju natura 2000 u mnogim dijelovima nama recimo ovaštenicima kad radimo ocenu prihvatljivosti nekog zahvata znači projekta na ekološkom režu nastane problem da nešto je u prostornom planu planirano a jednostavno neće se moći izvest bez značenih utjecaja i tu nastaje onda problem ok postoji onaj dio gdje je prevladavioći avni interes kompenzacijske mjere i tako ali kažem to je onda proces janko je puno duži izvođenja takog projekta i puno financijski zahtjeni usklađivanje na svim nebojima u smislu različi tih sektora i svih dokumenata jednostavno traje i nema tu pomoći, ne možete i sada ušli smo u Evropsku njode dam put sve imate mislim, Evropskovnja pretpostavlja da imate ali daje vam još neku tu neki period kad se neke stvari trebaju uskladiti odnosno, implementirati do kraja mislim, Evropsk, samu natura 2000 ekološkom režu nemaju ničlanice Evropske unije koje su puno duže u potpunosti implementirane na način da je to, da možemo reći da je savršeno uvijek ima nekih dijelova gdje još morate nadoknadživati evo, nasada sam na taj dio odgovorila vezano za prijedlog natura 2000 u Bosni, Herzegovini a neki prijedlog je donesenu hrvatsko je donese nisto neki prijedlog 2007 u među vremenu su se recimo dosta promjenila neke stvari u definiranju do 2013 sreć skupio neki dio podataka na temelju kojek su revidirana ta podruća neke vrste više nisu bile ciljivio čuvanja, bile se možda neke druge tako da to je isto tako proces i danas se može dogoditi da recimo nekom podruću ekološke mreže hrvatska svati da u onim data deficiency vrstama nema dovoljno podataka svatimo da te vrste više nema i kako ju možemo onda štiti, da je sada malo kompleksnja stvar da li onda možete izbrisa vrstu iz podruća ekološke mreže ili ne treba te dokazati da li ste vi napravili sve što ste mogli da se ona očuva ili zašto je sada nema tako u glavnom jednostavno jednostavno mogu savi to sakubljete podatke nema drugog ne pokušete čim više toga prodlasit na temelju onoga što je recentno što znate da postoji ali ako nisu potvrđeni podaci sve jedno zvanog i razloga predostrožnosti praktično bi ga mogli tako nazad ovdje če određene stvari trebat bitu ključene u podruće ekološke mreže do godine dokazete praktično da one više ne postoji na tom podruću da se mogimo bi se mogli očuvati to su naravno već detaljnije stručni odgovori na ova pitanja a mi smo vidjeli iz vaše linea aktivnosti koju ste nam pokazali u hrvatskoj da je izpočetka slijedio jedan jak razvoj legislativi kao predoslov za poduzimanje aktivnosti na razvoju ekološke mreže može tol nam dati neki kratki savjet oko toga mislim da kojik sa svim zakonima puno ih možete lagano proglase se dvije i treća je u hrvatskoj bila proglašena ekološka mreža ali u nekom trenutku se dogodilo da smo je počeli primjenivac rećimo tamo 2 i 9 praktično počeno sa prvom ocino prihvatljivosti za ekološku mrežu je počela njena primjena i ono što se proglaškoj dogodilo prva procena koja bila u sklopu procene utjecaje na okoliš je prošla dobro dobro u smislu da je dopušten zahvat nije bilo tu nekakvih velikih mjera očuvanja a prva koju smo radili samo stavno znači da nije bila u sklopu procene utjecaje na okoliš bila je za jedan zahvat na ušću mure i drave u kojem koje završio tako da u stvari danas nije završen odnosno ajmo reć da je ministarsko zaključilo da to treba otić na prevodavajućam i interesi na utvrđivanje kompenzacijskih uvjeta što je za takav zahvat bilo potpuno nemoguće i u glavnom evo u stvari takim jednim pristupom je poslana jedna poruka pretno nositelj zahvoda su bile krvatske vode a krvatske vode su u krvatskoj država u državi mi kažemo da su izrazitu su jake i tada je bilo što nam šta može a dogodilo se da javn zahvat koji su zamisli jednostavno zbog primjene ocene prihvatljivosti zahvata na ekološku mrežu nije za ustavljen zahvat svi schvatili da to je nešto što moćemo se počet baviti može samo jednom kratko pitanje ko financija ocenom prihvatljivosti investitor investitor malo jasty dolazimo do nekih stvari malo naljepšano i na učešu u našem webinaru vidimo da ima jako puno interesovanja i da možemo dostavčuti od vas šta i dalje kako da radimo zamolila bih sad kađ da da neke odnore koji su upučeni prema njoj prije svega vidjela sam među pitanjima naših učestnika danas ovdje da postoji potreba za boljim razumijevanjem odnosa između zaštičen područa i područa ekološke mreže tako ođer postoji pitanje koja su vezana za finansiranje finansiranje preduzeća koja upravljaju ekološkom mrežeom i također bi bilo dobro da se vratite malo na ovo čimeste i završili vašu prezentaciju na benefita koje je stanu ništo ima od uspostave ekološke mreže u tom djelu smo malo skatili vašu prezentaciju a ciljna mi je ovdje da saznamo što više kakvi su to benefiti ne samo za biodiversitet nego kakvi su to ekonomski benefiti i za ljude koji žive u područe ekološke mreže i u susjednim područe kaj ono je? Vjerovatno se to odnosi i na predhodno pitanje naročito u smislu vremena i vremenckog perioda kad je Bosna i Henceko dostavila listu mogućih područa značaja za staništa i vrste nakon toga je posječena šuma, promjenjeni suvodni putevi dakle došli do promjena u prirodnom okruženjem možda su nestale neke vrste neka staništa i to je pitanje koje trebaju riješiti država i evropska komisija može vratiti u isto ostanje to područe ili ga treba istjučiti iz Breže Natura 20000 a što se tiče prednosti od ekološke Breže, na primer u Estoni imamo 23% teritorije zaštičene područe Natura su manje od 18% dakle ima neki zaštičenih područja koja nisu u Breže Natura ili ekološkoj Breže jer slaka zemnja ima istoriju zaštičenih područja ali sada postoji potreba da se ona uključe u ovu Breže Natura to je naše nasjeđe naše prirodno nasjeđe treba ga zaštičiti na taj način međutim kao što sam objasnila postoje različite i vrlo određene uloge Natura Breže i domače Breže zaštičenih područja i to je nešto što također treba uzeti u obzir što se tiče prednosti posljednje pitanje za kao što sam rekla kad stavite sve na stol možete možete ćete svatiti da ima više prednosti nego ograničenja jer kao što sam objasnila postoje različite mogučnosti kad postanete članica Evropske unije da zatražite sredstva zatražite različite mjere koje će biti uz ovo što se izvaja iz domaček buđeta i Evropska unija daje takva sredstva imata sredstva na raspolaganju ne samo za zaštitu prirode nego i u vidu podrške za pođoprivrednju proizvodnju i ruralni razvoj 40% ukupnog buđeta Evropske unije također preporučila kad budete radili na izraditih mjera da isto tako uzmete u obzir koliko se one uklapaju u mjere koje će se provoditi u podrške privradi i ruralnom razvoju Pala najnjevša a ovja argumentija mislim da mogu služiti jako mnogo razvoje koškem reže u Bosnijim Hetzigovni u razvovorima sa lokalnim zajedincema gdje kroz objašnjenja o mjerama kompenizacije možemo postoći bolji i laksi dogovor za uspostavu ekoloških než. Na kraju bih imala još par jednom možda ili par pitanja za PA koji nam govori o počebi povej zanosti sličim staništa u smislu protoka grantičkog materijala u smislu povej zanosti vrsta i govori nam o tome da se uspostava cilih neveša u stvarite ba za snivatim na ekološkim znalajima. Javi sad ovdje istakva jedan poseban moment našoj zemlji onako u kako je to postavljenom prema zakonima u zašti prirodi u Bosnijim Hetzigovni predpostavlja se daće proces uskladživanja i priduživanja ići u pravcu gradnje zasebnih ekoloških nežavim stetima koje treba na kraju da čine jedno ekološkom režu Bosnije i Hetzigovni. Pitanje konek veza između konektivnosti između slični tipova staništa između ovih malih bjelova ekološke nreže u Bosnijim Hetzigovni možete li nam dati neki saje kako da radimo na toj jedinstanoj mreži izgrađano iz manjih bjelova tevo izvolte Ne tko posilno tevo ne, ne sam tevo po što ja om govorio od tada Ne, ne, u redu, u redu, da pa će Well, it's a general question To je prilično občenito pitanje Najprije, vrlo je važno da se uspostavi osnova sa dobrim kartama Kao što smo vidjeli u Hrvatskoj, oni imaju dobre karte i dobra uspostavljene baze podataka sa lokacijama nekih vegetacije Drugi korak je da se definiše koje će vrste ili ekosistemi biti ciljati ekološki, uspostavljanja ekološke mreže u slučaju Bosni i Herzegovini Pa da mi napamet šuma, kao vrlo važno stanište Mađe više alpska podruća koja su također vrlo važna za floru vrlo bogata I predpostavljam da i močvarna i vode na podruća predstavljaju vrlo važan ekosistem To su prvi ekosistemi koji su mi pali na pamet A na osobu toga trebate utvrditi koje su vrste zaštičene u okviru tih staništa dakle za koje vrste treba razviti mrežu Također Za jelene treba razviti veliku mrežu koje su vrlo važne sisari I ona treba da se poveže s obzirom na izgrađene auto ceste i slične objekte Dakle to bi bio moj pristup Prvo da osegurate da imate prikupljene podatke u skladištajne podatke koji se mogu lako pronači, kao što su u hrvatskoj napravili i siguran se da imate mogućnosti za tako je podatka Zatim treba utvrditi najvažnije ekosisteme koji su relevantni za vašu zemlju i za različite jedinice vaše zemlje, jer imate verlo složenu strukturu I treće trebate utvrditi vrste za koje trebate uspostaviti mreže i trebate osigurati ako osigurate mrežu za mrkog medvjeta mnog je manje vrste, če takođe imati korisi od te mreže Znači ne radite samo za jednu vrstu, nego za veću grupu vrsta pokričete, obuhvati ćete veću veći broj vrstam treba u mnogim zemljama imate odaberu vidru životnje treba da bude i atraktivne i onda će to biti lakše pridobiti i kreatori politike i ostalo Na ovom je Zringa da li želite nešto dodati ne znam da li želite ja nisam samo svatla da je pitanjem bilo u pućenog tega ja vidim da imamo još pitanja u lje koja momentalo ne imamo vremena da pogledamo ali ja ovečavam da ćemo u prostorma Taruga ja detaljno pogledati pitanja i nastojati ili povezati onej koji su postavili pitanja sa našim panelistima ili sami pokušati da ti odgor iz onoga što smo danas da znali i naučili a evo košto se bliži kraj ovog našeg verbenara ja bih kratko pokušala da kažem šta je to što smo danas čuli, iz ove 3 prezentacije iz diskusije koja je provjedena rekla bih vraćajte se na početak i me ono što me me kraja iznila u prvoj prezentaciji dakle i zakon z kaustamo legislativa je neopodan predusla za razvoj daljih akcija, ono dalje što smo vidjeli, jeste da je integralan prisup u razvoju i mreža dakle s aradnja sa drugim sektorima s aradnja po hodzuntavnom i vetikavnom nešto što je neopodan tako ođer predusla za razvoj daljih akcija na dalje čuli smo od svih naših panelista da svoje kološka znavanja osnovno i njihova upotreba u stvari u razvoju je su dalje osnovno mnog je informacije koji smo danas čove, o cini prihvatljivosti, o potreba razvoja, kapaciteta, monitoringa i tako dalje i tako dalje pitanja naših učestnika danas o odnosu planova upravljanja i postavljanja, uspostavlja, kološke nreže pokazuju men i eba a to je da je ovaj danesni webinar u stvari počet naše gradnje, kapaciteta na onima važnim pitanjima u procesu koji je toliko kompleksa i mislim da smo nekako u dobrom momentu, jer evo sad gradimo strategiju za okoliš sa komponentom diodiversteta i zašte prirde za narednih 10 godina. Trebamo iskuristi svaku mogučovac i svaku u šansu da imamo više ovakvih susrepa da gradimo naša znanja o procesu u kojim treba svi zajedna da učestujemo i da to podnesemo našim danosjevacima urluka na uvid kao zahdje vjedne švire zajednice u kome učestuvaju zvilja ljudi različitih profila vladinom i vladinom sektora stari imađe i studenti i tako dalje u procesu određivanja prirođetnih akcija koji treba da prođeme naravno ovdje idemo u pravcu uspostave ekoških vreža u pravcu uspostave zaštite i održivo korištenja bio divetsteta, jer to nam je cilj sa cilim momim plan. Zamolila peh na kraju profesorama Tarugo da se javi da doda svoje vidjejnje svoje upute, svoje zaklučke ono mešte pro šta smo danas prošli profesorima Tarugo Hvala profesorice oprostite ljepo vrijeme prošli weekendi izmamilo u prirodu ma su to neki prehladili neću uzimati mnogo vremena i ako sam sve vrijeme se trudio su zdržavao od postavljanja, pitanja učešće u diskusi želeći ostaviti svoj što više vremana i prostora našim kostima panelistima i vama ka učisnicima ovog seminara Absolutno saglasan sa zaklučicima koje profesorica Barudanović izvela na kraju ovih aktivnosti i još jednom smatram da je odlično vrijeme da upravo ono što smo danas čuli bude već dio strategije zaštite živrnoj srbine Baustne Hrcegovine na svim jurizdikcijama atime i biološke raznolekosti u čuanji prirode možemo se potruditi i nadam se da će naši tehnika podaška nam pitanja na koja nismo imali vrema na dati odgovore dostavite da ćemo ih izkomunicirati s panelistima i vama direktno srebuji nam samo vaši mail. Hvala. Hvala vama profesor LeMantaruga a ja ću se na kraju za hvaliti organizatorima ovog događaja Ce institutu i već sad odma uputiti molbu za organizaciju sedećeg događaja jer jasno je svima nama koji smo danas ovdje učestovali da smo načeli jednu temu a da nam treba još puno-puno znanja da se odredimo tačno koji su za nas najbolji i najpolodniji u pravacima koji će štiti prirodu Bosnij i Hecegonu na zadovoljstvo građana Bosnij i Hecegonu. Hvala svima koji su učestovali našim panelistima i našim učestnicima danas. Pozdravljam i čuvajte. Hvala. Pozdrav. Hvala vama.