 Dobro jutro i dobro nam došli. Pozdravljam sve učestike i todovarše danošnjeg webinara Chimiska Bezbjednost u kontekstu Evropske Unije prednos znanja i sevedavanje pozitivnih praciju. Mojime je Vorsla Malinoć i ja sam zajedno sa kolegimcom postožio Malinov Mdžajevčivaljevac, moderato danošnji webinara i nače radi kao vandrebni profesor na tehnoshku pakudetu Unuziteta Pubaňovci. Pri nebu što krenemo sa danošnjim webinaram speno bih pažimo na neke tehničke detalje, pošto danas koristimo kao što znate u zoom aplikaciju, ali u modu webinara koji je malo drugači i sa drugi drugačim opcjama u običajnog moda sa sastanke. Prveste moh to znači da niste mogučuvstvi uključiti vaše kamera i profone, ali on mogučen opcje Q&A koja se nalazi u donjem mediju, pitanja i odgovori, preko koje ćete moći da kognicirate sa danesnim panelistima odnosno predavarčima, moćete ćete da je tu postavljate pitanja, pitanja možete postavljati odmah u toku prezentacije ili nakon prezentacije, a nakon svih prezentacija smo izgledali jedno vrijeme za panel disput, ćećemo pokusiti da odgovorimo našto veći broj vaših pitanja. Naravno tu je i opcija četveko koji možete da komunicirate, ali pa se mogli da pitanja predavarčima ne postavljate preko opcije četve. S obzirom da će se jedan dio webinarap predavanja držete i na engleskom jezivku, skredobu ih vam pažuju da je o mogučen sivutan prevod i tu opciju imate da dugme tu takođe u menju, ako koristite, imate svi koj ko koristi mobilno aplikaciju, dugna vaš je mobilno telefon, uči imate interpretation, sivov malo globesa i tu birate jeziv koji žalite da imate prelog, me postavljam da ćete svi odabreti bhs naš lokalni jeziv, kada predavači budu govorili na engleskom jezivku. Važi i obruntur za predavanči. Ukoliko neko ima odveđenih techničkih problema pa ne znam, ne može da zvuk, prakti kvalitet, nemoj biti naš poslično, webinar ide u živu, u temeru i u YouTube kanala pa se da možete prebavstim na YouTube, tim da ćete biti uskračeno da da postavljate pitanje. Evo, veliko mi zadovojstvo da do sada vidim da imamo već preko, u kutno 116 učestnika. Webinara, nadam se da će nam se još njih dostav pridružiti. Ja ću sada pokušati par čenica da kaže dnešto projekto sb, bhs, sb 2030, tussn u spoku u kojem je ordenzova danošnima webina. Projekte sb 2030 tuss prestavlja pomoć ambasadije šreckih bostnih hercegovnih u izdrav i strategije i japcijno plana, život je sredinje da cijemo bostno hercegovu sa strategijem japcijnih planama za srp, četrih i lova vlasti, viče za entitete federaciji bostnih hercegovnih, reklupku srpu i brčku od listrih bostnih hercegovnih. Izrada SRP 2030 tuss je povjere nači soklubskom istituknu za životnu sredinu se i srecki, a u svaj njovu dokumenta nadaži istituknice će dogati klucni strument zastorivanje drživosti životne sredine i o napređenje zdravlja i dobrobitni sadažnih i buduće generacija građana funkcijevoj bostnih hercegovnih. Projekat je zvanično pokljenu u septemdu 2019 godine, a plan je da se zadruši u aprilu 2022 godine u svajnim pomenitih dokumenta. Sadržaj SRP bostne hercegovnih će bukvati sredinjeći sedom odlasti politike životne sredine kao u svog uvoda odpad biološka razlovesnost i učuvanje privrode kvalitet, vazbuka, kvinatske pojemene energija, upljavnije resursina, upljavnije pitanje o životne sredine i kemiška bezgivnost i buk. Radne grupje su ostavime za sve miloje vlasti i u njihovom radu učustje veći i dobro učustnita kozi participativni proces s rada, što moguće širu konspektu zajednjicom i strana da pokup priprne SRP, doprine su njenom Sadržaj. Inači u projektu SRP 2030 plus zajednost sa kolegim svojom bostvom Jelina Užajić-Valjevac učusten kao kovodite radne grupi za frimsko bezgivnost i buku a je u koristim i prilku da pozave kolegim su Jelina da vam se obrati pranje u Bosni i Hercegovi u oblasti Zodna Jelina. Evo i sa moje strane pozravljam sve prisutne i moja ima je Melina Jelić-Valjevac i Magstar Samhemije sa drugogodišnjim iskustvom u oblasti projekata Dakle zašte okoliša. Jaču, kratko, da u jednoj prezentaciji ono u što smo radili mi sa radnom grupu s 4 radne grupe na 4 nibola vlasti u protekla 2 sastanka. Mogu reći da su te aktivnosti bila u glavnom usmjerene u identifikaciju svih nedostataka, odnosno problema sa kojima se susrećemo u oblasti hemiske sigurnosti, odnosno bezbjednosti i isto tako obzirom kada prepoznamo određene probleme onda treba da da sebi kao da kažemo planiramo da planiramo, strateški planiramo i ono što želimo da vidimo nakon 10 godina odnosno to je rješenje tih problema. Evo, sada ću podijeliti ekran samo malo dakle, ovaj ono što ova tematska grupa pokriva jeste, dakle, te imaje hemiska bezbjednost a u okviru toga mi razmatramo dakle, korištenje hemikalija kao i bezbjednost, zdravlja ljudi okoliše. Ono čemu treba da stremi naš strateški plan, odnosno akciju i plan jeste, je su evropske direktive u ovoj oblasti kao i konvencije koje su navedene na ovom slajru. Dakle, ja nisam sada htjela da vas obtareča vam sa brojima i uredbama i direktivama, nego ovde su obrojane oblasti koje to evropsko zakonodavstvo analizira. Dakle, to je već poznata je rić uredba. Onda imamo dalje klasifikacija označavanje pakovanje substancji smjesa. Zatim pojedine uredbe koje se tiču određane tipe hemikalija kao što su živa detergenti substancje kojoj oštači ozonski omotač. Zatim pops substancje zatim i al azbest kao sastavi dio građovina, jel objekata koje kasnije jel postaji veoma opasan odpad. Zatim tu su srestva za zaštu bilja, pesticidi i tako dalje. Osim toga, Bosna i Herzegovna, osim što treba jel da se u budučnosti što više uspadi sa evropskim zakonodavstvom, svakako treba da se uspadi sa konvencijama koje je već potisala. To su materdamska i bečka konvencija, odnosno, mineralski protoku i pred nama je isto tako i ratifikacija, minamata konvencija. Ovde na ovom slajdu je sažito, dakle prikazano šta tu mi imamo sada u Bosni i Herzegovni kada je u pitanju instruccionalni okvir i kada je u pitanju pravni okvir. Institucije Bosne i Herzegovne su po pitanju hemiske bezbjednosti nadlažne u glavnom za izvještavanje institucija Evropske unije, sekretariata podpisanih konvencija i carinsku politiku uključujući kontrolu isprečavanje ulaska zabranje dobara i substanci na teritori u Bosni i Herzegovni. Možemo rači da je to veoma dobro organzovano u oblasti upravljanja substancama koje ošteću ozonski omotač i zašte i substancama koje zakoriste za zašto bilja. Kada je u pitanju enkitecka nadležnost i Bačko district Bosne i Herzegovne imamo ministarstva koja su nadležna za zdravstvo, odnosno zdravlje zašto okorisva, odnosno životne sredine rad inspekciju. Pravni okvir možemo reći da je velika razlikla između pravnog okvira koji pokriva ovu oblast u Republice srpskoj i u Federaci i Bosni i Herzegovni i Bačko districtu Bosni i Herzegovni obzirom da u Republice srpskoj imamo izvaretno situaciju, obzirom da imamo zakon hemikarijama i biocidima već nekog godina nas nazite izrađene pod zakonski akte koji su već u dobroj primjeni. Z druge strane Federaci i Bosni i Herzegovni imamo zakon hemikarijama donesenu Novimbru prošle godine te ima u narodnih 24 mjeseca, če se donjeti pod zakonski akte koji će omovučiti mnogo bolju transpoziciju direktiva i primjenu svih zahtiva koji su navedene u zakonu. U pitanju bečko disputu nema neku pomaka, već imamo 30 godina stare propise koje su već nasljeđane izrazdovlja Jugo Slavije koji u glavnom govore o upravljanju i otravlja. U protekom periodu smo imali radne grupe, su imali dva sastanka, dvije serie sastanaka i disputovali smo dosta o izazovima i problemima i hacigovom nas usreči. Moram reći da su članovi radni grupa sastavljeni od prestavnika institucija, prestavnika nevladnog sektora, zatim prestanic iz biznessektora, da tako kažemo te istraživački i obrazovni centri. Tako da smo kroz jednu diskusiju, kroz partipatorni dosta disputovali o tomi, šta bi se prioritetno trebalo jeli zastupiti u ovoj strategiji, odnosno akcionom planu. Pas u to ovi izazovi koji su ovde navedeni na ovom slajdu, prije svega to je neharmonizirano zakonodalstvo na nivo u Bosni i Hacigovom nešto dovodi do neravnopravno prometovanja hemikaljava. Dakle to je jedna potreba da se u napredi zakonodalstvo, jer trenutno da kažemo bizis-sektor trpi dosta, jer imamo razstav pravlak kako da kažemo u Repubuc Srpsku i u Federaci Bosni i Hacigovom i Brčko districtu Bosni i Hacigovom. Zatim rekstracija hemikaria još uvijek nije uspostavljena u Federaci, ali imamo sada zakonski osnovete, če je to već izvjesno da će se uspostaviti. Zatim, ono što je vrlo interesantno i što su svi članovi radni grupa, dakle na svim nivojima spominjali esu, zastareli hemikalje napuštena industrijska kontaminira na podluče građevine s asbestom koji zahtjevaju inventarzaciju i sanaciju. Dakle, mi imamo ono što kažemo historijski nasljeđeno zagađenje određenim hemikaljama. Zatim tu su svakako nedovoljne potencije kapaciteti institucija, tehnički kapaciteti institucija, takođe, nedovoljna svijest koristnika, hemikalija i občis javnosti, te nedostatak statičkog seta podataka koji im bi se pratila implementacija konvencija. Kada smo prepoznali izazuve, sad nam je bilo lako što je ono gdje Bosna i Herzegovina i enteti treba da stremi, dakle koji su to operativni ciljevi. To je svakako unapređeno zakonodavstvo u oblasti hemijskij sigurnostom, bezbjednosti, u spostađenja sistem registracije hemikalija što je primjenivo u federaciji Bosne Herzegovne i u Brčko districtu Bosne Herzegovne, u spostađenja sistem inventarizacije zastareli hemikalija, napušteni kontaminiranih industrijskih podruća, trađevina sa azbestom, unapređene kompetencije i kapaciteti institucija, takođe, unapređena svijest koristnika hemikalija i obće javnosti, te u spostađenja set statiških podata kako im bi se pratla implementacija konvencija. Pred dama je sada i treći sastanak radni grupi i evo da kažem ova i webinarije i organizovan s ciljem da što više osnaži radi radna grupa sa znađima, sa nekim primjerima sa dobrim primjerima iz Evropske unije kako bi se mogli bolje sada nastaviti sa izradom strategije i akcionog plana. Oni koji nisu članovi radni grupa ja ih pozivam svakako da positi strancu ESAP projekta i tamo ima dio e-konsultacija gdje mogu ostaviti svoje podatke i svakako će time učestovati u procesu izrade ove strategije moće davati određene primjerbe, komentare, prijedloge i tako dalje. I na taj način direkto tako sudjelovati u izradi strategije i akcionog plana. Moram reći da svakako još jednu vas dakle pozivam da zaista to i uradite, jer ovo je prvi put je da Bosna i Hercegovna izrađuje ovakvo bitan dokument na svim nivojima vlasti paralelno i ja evo da kažemo da je prvi put himijska bezbjednost, odnosno sigurnost, zastupljena u ovakvom jednom dokumentu, pa evo molim vas uzmite ivi svoje učešče utave. Evo toliko od mene sada ja sam chtjela još da kažim da dokom današnjeh dana mi smo zamisle da zapravo nakon svakve prezentacije ide i jedan set pitanja, kako bi vam učinili ovaj vegnar kako interesantni. To će biti po dva pitanja poslice svakve prezentacije. Čisto onaku, to su pitanja iz vaše oblasti, ne veza na nekada ni za prezentaciju. Čisto da bi smo imali prilku da imamo 138 učestnika sada da dobijemo i neki feedback od vas. Pa evo najvjervlatnije da će sada se ići sa prvim setom ovaj pitanja. Vrlo slagana pitanja, kliknete na dva pod vas pitanja a nakraj ćemo imati neki rezultat. Vala malina. Evo, malina imala jako nezgodan zadatak da bi nekih 10 minuta pokuša saživati odmastanji s oblasti temiske izbjednosti. Kao što je rekla, sad je vama na ekranima su, imamo dva pitanja u obliku ankete. Volio bi smo čuti i vidjeti vaše mišlje. Znamo da imamo učestnika koji su možda ova pitanja i preladena, ali imaju tradir, da te pođe ima učestnika koji možda i ne rezuminu potnosti bojem temiske bjednosti i dok vi ovu pokunjavate, imate i odmah pratimo i rezultate. Dok ovodje da ne gubimo vrijeme danas naši predavarči doleze iz štetske agencije za chemikalije, to su gospoda Torbjorn Lins i Mats Fortman i izutuženja cibirnog duštva alternativa za bezbednje chemikalije alchem Srbije. Sačka ćemo da se zadoši keta, pa prelozimo na prvo predavanje pod nastavom kontrolah chemikalija stavljenih natrežište ključna komponenta dobro buprjanja po chemikalijama prelevača gospodina Fortmana. Sačka ćemo samo da zadošimo sa anketu. Zadošim smo, možemo sada kratko vidjeti odgovore možda bi bilo bolje da ne budimo vrijemna da ako postoji tehnike mogučnosti da na kraju polo namo sve ove odgovore. Možda im sada samo za biografiju gospodina Fortmana. Gospodin Mats Fortman je viši savjetnik u Međunarnoj Linsi i Štetske agencije za chemikalije. Njegovo iskustvo oklučuje izrodu pacijene rizika u izbašljenje i pacijene uticaja u 16 godina iskustvo chemisk prejuščiju u svoju svoju poslutanta u trezmuknu vodni projeka se radnije o napređenju uplenja chemikalijama u Almanj. Gospodina Fortman iz Voltena. Sada, možda sada možda sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada sada *** *** *** *** *** *** *** u kamikvom labu, da smo našli u kamikvom i da smo našli u kamikvom, znači da smo našli u potencijnu rizku hodnju. Da smo trebili da se srećemo, da smo trebili našli u kamikvom, kako je problema, kako je problema. Znači, sreći, sreći, sreći, sreći, sreći u kamikvom. ali u svih kamikvacima, krozmatične, detergente, nekaj da uživimo anti-muskete, petizacije u svih kamikvacima. I nekaj da u kamikvacima, ali u svih kamikvacima, kao elektronika, tojske, ključe u svih kamikvacima, nekaj da uživimo kamikvacima i nekaj da uživimo kamikvacima. Moral nije, neka je nekaj da je nekaj da je uživimo kamikvacima. Kaj je uživimo kamikvacima. Io, kako je potenšnja izgleda, uživimo u svih kamikvacima. Ako je krozmatičnji, kao pošta, pošta izgleda, kao što ci ima imet. Ako je korosiv, zašta na ljude, uživima, i da je nekada ovo rovite. Pobjera se da je ljubna terma otvore, kao kanca. Tog da je reprotoksik, tjega je nisak uvijednije da objevno uvo svačnja, a koji je odvijednije. Ovo je, da se objevno odvijednije i da je to velika. Ovo je posleračnja da se sami dvije da se pijemo. A da se pijemo, da je vzup, i kontakt for the skin or respiratory allergies, which is also really something that could be a major harm to individuals. And of course it could harm the environment and the organism in the environment. And we need to assess these hazards and these exposures. And that means that we will have the risks. And from that we can then address them. But we have to do the assessment first. And when we do this assessment, it's very important that we consider that there are vulnerable groups, not everybody is a healthy grown up or adult. We also have like children and pregnant women and the unborn child. And the children are not yet fully developed. Their organisms are still developing, so they are more sensitive. They also put lots of things in their mouth. And anybody who has had a small child knows that, which means they are exposed in a different way. They also often spend a lot of time on the floor, which means they are closer to the ground and get dust, inhaled dust, for example. So we have to take into account that when we do our risk assessment, we want to protect all people. We also have to consider gender because female and male are different. The susceptibility to harm, what harm a certain exposure gives is different for biological reasons. And there's also the social norms, which means that typically the division of labor is not equal between men and women. And that means that exposure is different. Typically men work in a more heavy industry, a more chemical intensive industry, whereas women work perhaps more in textile industry and that kind of industry. So they are exposed to different chemicals in different ways. And it's very important that all have a right to a high level of protection for health. So we have to consider both typically female workplaces and typically male workplaces. And also you have to right to be represented in this decision making when you are when you are deciding on things that affect you. And also access to the resources, the laws, the information training, the person of protection equipment. It has to be considered that everybody, all people should be protected, not just the obvious perhaps. And when we address these risks, we want to be prevented. So next please. And why do we want to be preventive? Well, we want to start when they are placed on the market. And these are just two examples of why we should be preventive rather than trying to fix things when the problem is already there. I mean, first of all, we want to prevent suffering, of course, but also costs, so healthcare costs, costs for remediation of contaminated land, etc. And these are sometimes irreversible harm that cannot be possible, it cannot be undone, it's not possible. So two examples is one is asbestos that was already mentioned. You had early warnings from around 1900, that's more than 100 years ago, that they were, and asbestos has been widely used in the EU and in the world. And it's still, even though it was banned in the end of the 1990s in the EU, still a large number of deaths, I mean, it's estimated to be deaths after the ban, in the third five-year period after the ban, up to 400,000 deaths because of asbestos. And this is also an example of where we should perhaps use the precautionary principle, which means that in the early 1900s, it wasn't a conclusive scientific evidence to show that it was, did give cancer asbestos, but there were strong indications and that's where you should have acted, even if it was not completely certain, you shouldn't delay acting. So I've included one of the definitions of the precautionary principle, there are other definitions as well, but basically it's acting before there's absolute certainty, if it's required. Another example is the PCB, which has been used extensively in different electronic equipment, for example, and sealants in paints. And we measure that in Sweden in mothers' milk. And this is mothers' milk, so that's something for the very vulnerable group of very small children. They are still exposed to this, even though it was banned in 1995. They still found in mothers' milk. And these are not mothers that work in a PCB factor or anything like that. This is statistical samples. So it's not possible to do, really to remove it. We have to live with this, even though it was new use was banned in 78 in Sweden, but we still have to live with the harm from that use more than 40 years ago. So we want to prevent harm rather than do something about it later. And we want to be systematic. So next, please. Well, we need to be systematic. So how do we do this? You have to have a set up, you have to have a legal framework that sets the objectives we want to achieve. For example, high level of protection for human health and environment is typically a good objective. You also have to clarify the roles and responsibilities of industry along the chemical life cycle, from manufacture to waste and recycling. But also for enforcement, et cetera. You have to have the instruments in the law. So how do you register pre-market approvals, restriction processes, et cetera. And this will influence who carries the cost, of course. At least there will be benefits later, but there will be costs at an early stage to do all this. And that is then defined by this. You have to have an institutional arrangement to make it operational. Otherwise, it will not happen. Just having laws is not enough. And with that institutions, all the institutions involved, both private sector and public sector, they have to have the capacity, of course. And they have to be coordinated, both between government institutions, between different jurisdictions, but also between national stakeholders and international stakeholders as well. To avoid duplication of work and be effective. So, next please. So what we want this system to deliver? Well, we need how to go forward. We need knowledge. Recall the discussion we had on exposures. Chemicals are everywhere. In the EU, you can't do something between 25,000, 100,000 different chemical substances. So we have to know which is the ones we should address first, which are most relevant. So knowledge on the health environmental hazards. But just having this data in a database or the information in a database is not enough. If it's hidden there, the users need to have this information, the users of the chemicals. They have to know about the hazards and the precautionary measures they should take. And it's not enough that they know. I mean, they also have to act. They have to use chemicals in a safe way. The way they act is important. And some substances are simply not possible to use safely. I mean, they might be typically substances with irreversible damage and very serious damage. PCB is one that I mentioned. Typically those that give cancer, for example, reprotox that I mentioned, those that are very persistent in the environment, that remain up for a long time in the environment to bio-accumulate or accumulate in living organisms, are typically ones that should be phased out, like mercury, persistent organic pollutants in the Stockholm Convention that was mentioned. So how do we do this in practice? This knowledge information to users, safe use and phase out. So next please. Well, I've taken EU as an example because that's what I know best. But of course that's just an example. So knowledge, how do we get knowledge or generate knowledge? Well, in the EU you have pre-market requirements. So if you want to market a chemical, place it on the market, you have to give the data first on environmental health hazards. So no data, no markets. That's part of the EU re-regulation. And in other cases, like plant protection products, biocided products, you have to have an authorization to be allowed to sell it. And to get that authorization you have to give the data first. And so next step then, how do we get the information to users? That's a very important part. And it's based on the United Nations international system. The global harmonized system for classification of hazards and communication of hazards. In the EU it's called the CLP regulation, classification, labeling and packaging. So it's very important that this gives a format, a language to present hazard and precautionary statements. And it's the supplier of the chemical that you do this in the EU. They classified in a common language and format. Labels are standardized with the hazard and precautionary statements and the pictogram, like the exclamation mark here. Professionals get the safety data sheets with the information on hazards, safe use, first aid, what to do with spills, et cetera, et cetera. And there's also public databases on hazards and so on. These are open for everyone. So the knowledge is already there. It's free for everyone. No need to log in. Just go in and get the data from anywhere in the world. So next piece. And when it comes to safe use then, how do we use this information? The users, how do they use it? Well, it's typically in other legislation. So the chemical legislation gives information on the hazards and the precautionary measures. To other legislation that then sets what should be done, like protection of environments or environmental permits, workers, health and safety legislation, legislation to prevent major accidents, transport, recycling, waste handling. All of these can refer to the chemical legislation, but if it's classified in a certain way, it has to be handled in a certain way. And when it comes to facing out, the EU has within the reach a system where they can restrict the use or the manufacture or the placing on the market of an article or a mixture or a substance. And that can be for specific. It can be restricted just so that the public cannot use it or completely banned, like asbestos or anything in between. And in other cases, there are authorization requirements. So for substances of very high concern and reach, list of substances and by sided products and plant protection products, as I mentioned, you have to have an authorization. And of course you can refuse to give an authorization if you think that it's not safe. Okay, so next please. So the benefits then, what do we benefit from? And this is looks like a lot of cost. We have to do a lot. Well, those benefits for everyone. I mean, it helps to achieve the sustainable development goals. It's necessary to have this system and preventive and systematic chemicals management. But it's not only the government that avoids healthcare costs, avoids costs to remediate contaminated land and make sure they achieve the objectives of the government effectively. But also industry have major advantages or benefits. They have one system that's foreseeable, they can plan. They don't have to duplicate work. If you have the same system, it facilitates trade. And of course the brand value. I mean, no company has as a business idea to give their customers cancer. And people are more and more interested in health and environmental effects. And of course for the public, the health of well-being. And also right to know and participate in decision making. You have to have the information to be able to participate. And that's essentially human rights. So there are major benefits even though there are initially some costs. Next please. So how do we know we are going the right way or how do we measure that we are actually doing effective, preventive chemicals control? It's not that easy to have indicators. It's very challenging because you have very complex. There are many chemicals. I said like 25 to 100,000. A number of uses, any number of uses. Large groups exposed. Long term exposure to effect in many cases. Cancer can take tens, decades, 30 years or more. So one way is to measure and have indicators that's got to do with the regulatory outputs with estimates. So for example when they review reach, they have, but you have 17,000 substances you have data on that will estimate to be protecting human health and environment. It's more than 17,000 now by the way. And there are a number of restrictions that's now in place, et cetera. You could also look at environmental and health outcomes like emissions, if you have registers of that, consumption. So for example, Sweden uses the percentage of allergenic consumer products as an indicator of moving in the right way trends. We have environmental objectives where we use that. Environmental monitoring. So you have a water framework directive that measures thresholds for various chemicals. You have to have long series of time, but of course by monitoring, I mentioned the PCB in Madesmil, that's one example, which is used as an indicator once again in Sweden. But there are of course others as well. And you can have epidemiological studies where you study groups of people with the exposure and effect. But these are quite complex and really resource demanding. So they are often done academically, but it's difficult to do for many substances. So, next please. So thank you. I just want to recap, so as chemicals surround us and we need to control them. We need them and we need to control them. And we need to protect everybody, so including vulnerable groups, we have to take that into account. And we have to have a preventive and systematic approach. It's not enough to do something after the harm is there. So I'm looking forward to questions in the panel discussion, but I think I see one question here now. I'll look that soon. And I also just wanted to add here some more resources. These are things I've picked information from. 20 minutes is a short time to give a presentation on all this. So these are all downloadable for free, of course. And have a lot of information that you could look at if you like. So I'll stop there. Thank you. Hvala vama, Rostodine Portman, na jako koristnoj prezentaciji, gdje smo mogli vidjeti prata kosvet kontrolije, kemitalija, stavimima tražište. I možda još značajne za nas neki od indikatora, koji potrđuju opravganost svogovog rasiju, mogla tako kaži na zakundalstva i direktiva, koji uređuju ovaj oblast. Takođe, mislim, mogu svobodno reći da je nama ovdje našim boljstvom oblastnih hercivilnih. Da nam ne dostaju takve referentne studije, kao što ste vi radili u Švecko, jer recimo o Sadužare Kisi, bio Mačnu Mijeku, koja je, vidim, krenla još dalekih 1996. Nadam se da ćemo imi našto tako pokreniti. Hvala je še no. Ositi sam učestnike da mogu u UEFA na ikoni odmah sada postavlja ti pitanja, na koji ćemo kasnije pokusiti da ti odgovor. I mislim da je vrijeme za pitanje do 3-4 za šeankete, ako može da postimo. Hvala. Evo ja ću da i kočitan. Šta mislite da li i inspiratori treba da znaju, kako se pravi jedno precijednije opasnost, odnosno vrši klasifikacija i obježavanje klinikalia. I šta mislite šta je najvešnije da državamo i odljami, pomoda i gusti za adekvatnost proveđenje pas. Moga li možete da pokusate? Uzek u Češćevo interpretiv. A dok vi hažite najbolje odgovore, da najavim šte deće i pedavanje, transpozicija i daljne ustođivanje prpi sa evropske unije o kredikalijama u državama koje nisu članice, koji će na danas prezentovati gospodin Torbjer Lind. Sačke ćemo još malo završimo saanketom. Ok, hvala. Možemo sada dobiti samo biografiju gospodina Lind. Gospodin Torbjer Lind je viši savitnik u Međunarno Ivinci Šecke agencije za chemikalije, radi je kao savitnik za popse o chemikale Majurovstvih unije Hrvatskoj, Majževskoj, Poljskoj i Tunusu i kao Šecke saviti koalbanje Makernoni i Serhiji. Učustvo u Češću nisi u Vosti Hercidovnih u periodu majse ok. 2016. Izvoljte gospodin Lind, možete početi. Gospodin Unt števi šta ne več handy 2 ว还是ајка јо Рося јеја јеја јеја јеја јеја јеја јеја јеја јеја M statements on the EU is something quite new to countries. They are facing a new area. They have to establish a proper framework for that legislature. Praktaj. Papeći. Po structurel skupi srači. Zovem, da kเปћијајајајајајајајај, kad комеколс are place on the market. Hvalајајајајајајајајајајајајајајаја. Pisaar of the risks from the beginning when chemical society. U claјемом, compare i u куто сајемајајајајајајајајајајаја. personal protection equipments it's also prevention but it's the very last resort it's in the other end of the of the lines to say. Chemical legislation is very much about preventing risks from occurring from the beginning so that is something that you have to count on and that it's and there are few persons in the countries that are familiar with this area for that reason. So you start from scratch you lay the ground. There have to be the effective division of responsibilities. You base legislation on parliamentary law primary law. And you you build the necessary institutional competence and capacity. Normally from scratch. You lay down the knowledge demands that not mentioned. Talked about, but also the detail the information requirements about hazards, how to communicate hazards with classification labeling communicate risks and precautionary measures. And also you regulate the free and open access to substances particularly hazardous substances and chemicals and substances also used when they are used in articles. We can take the next slide. So to see the rule of chemicals legislation in the EU. It's important. So you do not mix it up. The key community are the EU. Legislation listed. Has the sub chapter about chemicals and then it's about chemicals legislation in this sense. Worker's health and safety is another chapter. Save transport is in another chapter. This chapter is about chemicals legislation in in basically two senses. One is the communication hazards. What's to the left in this picture. The classification labeling the safety data sheets that serve chemicals safety in all areas in society where chemical risks are a concern. That you should not just see as sort of technical thing is something written on the cans or bottles some technical message. It's an important factor for the choice of chemicals. If you know the classification, if you have possibilities to see the potential risks, then you can also choose other chemicals. You can adjust your choices and your choice of technique. And you can do that in a quite short time compared to the perspective of investments. Because many times you can substitute chemicals for less hazardous chemicals almost overnight. Or during at least the short period of time in comparison to investments that have a 10 year perspective. The other main component is what I mentioned the prohibitions and restrictions of particular hazardous chemicals and substances of a high concern. So this is taking care of from the beginning. There is the reduced allow the use for the substances. It's about say 1200 substances that somehow are restricted in the EU. And since it's made from the beginning that they do not appear on the market for those purposes that are restricted. You can compare it with the traditional environmental legislation where you used to have permits at the sites when you already are using the chemicals. You have the permit to contaminate to a minor extent. But still you have the pollution. In this case we have the system that substances are not allowed to be placed on the market for the most risky uses. And that way we also hinder the risk from occurring. We are preventing the potential risks. And this you should not perceive as impossible somehow. That it's very difficult to restrict. We have done it. It's not common in the world I should say. Compared to the US for example we have with our about 1200 restrictions. We could compare to the US where they have about a dozen. And most countries have no restrictions apart from what they are. What they have undertaken in regard to multilateral conventions like the Stockholm Convention. So what's in the white part of the slide supporting the use of safe chemicals and safer techniques everywhere in society. It's the rule of chemicals legislation in relation to other legislation about chemicals. It supports with knowledge and information and with restrictions, food safety, the protection of children, safe waste disposal etc. We can change the slide now. Nowadays this area is fully harmonized. And it's codified. And you could say that we have a community system for chemicals management. Compared to earlier when the countries entered the EU in 2004 or 1995. We had the directives. It wasn't fully harmonized yet. And we are mainly speaking about the CLP regulation, the reach regulation, the biocidal product regulation. And the Rotterdam Stockholm conventions in this area. We can take the next slide. And here I tried to give a picture metaphor for what the community system stands for. It's like entering a ship. Once you enter the EU, you enter the community system. You cannot enter it before. You have to prepare for entering it. And you are supposed to implement important parts of the regulations. But you cannot implement all the rules and all the provisions and these systems that stipulate the membership. The ship is where to navigate. The ship is decided by the 27 members. The navigation tools and how to staff the ship. It's the European Chemicals Agency on the Member State Competent Authorities of Staffing the Ship. So this is the situation you encounter as a candidate country. And it could be quite difficult to see really what it means. And that has been the case, I should say, in all candidate countries. Because you mix it up this system with regulations that build up the community system. You mix it up with the directives that are directives to establish national systems. And we could look at the next slide then. Where I tried the same metaphor to show how it works with, for example, the Cveso directive. Each Member State has arranged for and established a system to prevent and control major chemical accidents through the Cveso 3 directive. And that is something that the candidate country can and should do as well. So you could say that during pre-accession you can build your sailing boat. And you can be fully ready with your Cveso system. And you can enter the EU with that system, national system for preventing and controlling major chemical accidents. And those are also minimum requirements, so you can be more ambitious. Certain basic demands are common principles and requirements. But as for example in Italy you can find very ambitious systems in this area. And then you enter and there are 27 already sailing boats in place. So you enter the fleet and we cooperate with each other. But those are national systems in comparison to the community systems. And they are staffed each one with national or administration people, administrative and technical staffers. We can take the next slide. These are things that you are supposed to establish before being able to be able to take on the EU regulations. And the cooperation. So during pre-accession trade and industry have to get a good understanding of chemical legislation. There are obligations and the demands that will be there in place on accession day, if not earlier. You have to ensure that you have enforcement provisions and resources, institutional resources. So that you can comply with your member state obligations, participate in the reach system in the CLP activities on the community level. And also that you can provide expertise to the work of ECA for risk assessment and socioeconomic analysis. If you have to have transition arrangements and it's normal, you put it in the accession agreement that will come. Let's say half a year before accession. You will have the accession agreement in place. These are things that you have to have in national legislation. So when you enter the EU, you have to have a national legislation showing what is the competent authority. What is the inspection? Who is the inspection in this area? You have to have the penalty provisions in place. And also you have to have a help desk resources for the three regulations. Reach CLP and the biocidal products. Help desk to help industry navigate in the legislation. We can take the next slide. So indispensable to transpose and to put in practice in due time before accession to be prepared for membership is the classification labeling and packaging provisions that implement the GHS, the global harmonized system for classification and labeling, the UN system. And the safety data sheet requirements also from the GHS. Then there is the classification and labeling on the individual basis of certain substances in the EU. Substances of very high concern, active substances in bio sites and also active substances in pesticides. Centrally decided classifications precisely how substance should be classified. Normally it's the general requirements on importers and manufacturers to classify and label chemicals and substances. In this case, when it comes to this kind of substances, cancer genes, mutagenes, ripropoxic substances that are irritant to the respiratory tract and others, the same concern. We have this system of centrally decided classification and that classification you can introduce this list of classification and labeling of individual substances you can introduce during pre accession to have in place in due time. And you can, and you are supposed to also to establish the prohibitions and restrictions. And you can introduce the list of substances of very high concern. The candidate list that has certain importance for the requirements when it comes to chemical substances and articles. Most countries did that during pre accession. When it comes to the conventions, there are some further demands in the EU regulations. For example, the export import regulation requires that you should notify the export, not just of the substances listed under the Rotterdam convention when your company is in your country export to another country. You should notify the export also of a long list of EU substances, EU restrictions of substances, of the substances. And that is also something that you normally, countries normally established before membership. Can look at the others next slide. At the same time you should keep in mind, and that has been the problem for issue for many times in the candidate countries, that you cannot establish the procedures, the parallel procedures to the EU procedures. You can issue the lists of restrictions, you can issue the list of substances of our high concern. You can issue the list of classification of labeling of those particularly hazardous substances. But you cannot introduce the same kind of procedures as the EU, because then you are starting to have a parallel procedures and you will take your decisions on another basis and in another context on the EU. And it could be also already formally it will be a sort of competition with the EU and you will get results from your procedures that are not in tune with EU decisions. So to introduce the procedures, it's not supposed to be done in the candidate country and it isn't done in the member states because these are community systems. I refer back to what I said, these are community systems. So the member states do not have those kind of procedures on the national level, they are participating in these procedures at the community level. So the candidate country shouldn't have the procedures neither. Well, we can take the last slide then. I've tried just to indicate the roadmap. This is based on how countries have done it. You start, and you need two, three years to establish the framework law with the basic obligations, with the clear mandates, and also lay the ground with the legislation for sustainable funding financing with enforcement provisions etc. And industry and trade have to get engaged at this early stage in this area. Then there could be about five years of building capacity, both within industry and trade and in the state or administration. You issue the application rules, the secondary legislation, could be a step-wise introduction of the information and communication demands, classification and labeling. As was done, for example in Republika Srpska, you can start with the requirements on substances and then you can have in some two or three years time. The same demands for the classification and labeling of mixtures. And well, then the last two years, you make yourself ready, industry, trade, government. You discuss the possible transition agreements in the accession agreement and you prepare for the laws that you need as a member state. I mentioned about what is the competent authority, who has the inspection duties, what are the penalty provisions, and where is the help desk seated, the help desks for the various regulations. And that means that you are ready then to take on member state responsibilities in the community systems and cooperate with the other member states. So altogether it could be a ten years perspective for this. In Bosnia-Herzegovina you are in a sort of uneven situation where the Republika Srpska started this process long ago. And hopefully the other parts, the federation and the town of Brisku could keep up with it and that it could be done faster, possibly, in the rest of the country. Thank you very much. Hvala vama gospodne Lina i jako koristnoj i svima namazam i moj prezentacij. Kao što ste dobro temetri, odnosno vidi se da poznajete situaciju kad nas u Bosniji-Herzegovini, je de jako raznolika. U Republika Srpskova možeći da kažem dobro odmaku i u tom simislu, u grubom tjete torno slobričkom distituje, s konan posao nas čeka. Ja se nadam samo da ćemo morati u brzabici. Mislim, da ćemo mi posvestići samo da mi to moramo ubrzati, da to bude jednostavdeseg godina, da to bude barep 5 godina. Da što prijatno uđimo u predpistu 9, pri stupnih peduara sa Evropskom unijom. Uno što je što ste istekli nekoliko puta i ja, sada želim da isteklim. To je paša sugestija, odnosno, pridlug da ne uspostavljamo svoje paralelne procedure, okus procedura važičih u zajednici, jer nekada kod nas ima osičaj da svi mislim da se trebamo transponovati u cijelini, sve urebe i direktive, a je ovdiste nam ovaj tu i pokazali da to nekada i ne treba da rabimo, trebamo sa samom dobro pripende. A razpozicija potpuna će uslijeti nakon što nadam se postavimo članica Evropski unijom. Zahvaljajte se još jednom pozivam. Sve učinajte se učinajte se povijelna, da je nekada poslijemo se da se pradlug u sepavno. Nekada ne bih se učinajte i učinajte svoje data, nekada ne bih se učinajte da se učinajte, da dobrije sve čevirame kojim korala u CEDA za konacom, koje se nja u OSCE, kako u ulijestu je to malo izgleda, na vsupom, na Srbije. Soprići nema neko se samo u svogo presidiju nema to, da se je nema savatična kopa, da je rečna unete, presidija. svoj začinno je nema da je zodice. I nema nema da je resiša, zafodim se, sa metaforom, da ho li se prišaošno. Hvala, hvala, hvala. Još jednom na koristim sarjetina. Sad vam je vrjene za pauzu, ali prije pauze zajedimo sam za još jedan set pitanja iz ankete Čivo zgovorimo, imaćemo pauzu od nekih deset minuta, pa evo ovako što opreš malo i nakazim probili smo o vrijeme, zato što su nam prezentacije bili sigurno zanimive i koristne i nisam imao ovaj namir da bilo poda prekidam, tada što su bude jako koristne i značajne. Pradlažimo či nakon što odgovorimo na ova pitanja iz ankete da se vidimo honovo u 10.25, ne morate izglediti i za aplikacije, a ja ću do tada pročitati ova pitanja. Šta mislite za koliko u godina će novi propisi pobezbijetiti da hedikaliru teži što bude adekvatno klasikikovane i obilježene, kao imaju adekvatne siguro su tehničke liste? Nugopitanje, da li mislite da i neapozno znanje propisa u oblasti u plenje henikaljama za izvod tvojih proizvoda u zemlje EU koji niso henikalje, kao što su name šta igrač hodjeća od čete, episji i psije? I još jednom da pomenim da ćemo na kraju prezentacija imati još jednom odgovorenova pitanja, pa ako neko od palnjalista predavača budete odati komenta, imaćete prijeva. Ja se izvinjam kraju antetija, mislim da je možda, ako se Milina slažiš da je možda 10 i 25 kratka u vime za pauze, ja bi poduženo 10 i 30, imamo mislim da nam ti 15 minuta neće ništa značiti. Može, može, ja vjerim da će i drugima odgovarati da 15 minuta pojela. Znači vidimo se u 10 i 30. Nadam se da je bilo dovoljno vremena za radah, možemo nastaviti da vje sa našim prezentacijama. Sredića naredu je hebiška bezbjednost i paučna iskusta izemljaja neopostrednoj blizini, studija stručaje iz Srvi, to će biti da kaželjena zaječka prezentacija, a provoče nam nastupiti gospodža Jasminka Arangelović, to je programska koordinatorka organizacije, autentiva za bezbjednih chemikalija ACHER, otruženja civinom duštva koja si zalaži za smanjenje risika dopastnih chemikalija u cilju zaštite zrave njude živote svinje. Spravodinuđe narodne načinome projekte iz oba stupneneh chemikalijama koja su tada ptinja je za upeljeneh chemikalijama sad blubočnim skustom urabi dožalne upele. Radlad na izvodnih uržanog strategija i propisa reze stupneneh chemikalijama i biocijnih proizvodima u agenci za chemikalija Republika Srbija kao rukovodlet sektora za prociju risika u chemikalija biocijnih proizvoda, a obovjela i poslova Republika Disputera za chemikalijama. Aktiv učust je u radnih međunarubnih, više međunarubnih organizacija kao načinome meži koalicija 207. Izvodci Dospuđer Džilevič. Kvala najlepše. Kao prebok, telebih da pozdravim sve učestnike danasnjih skupa i da se zahvalim organizatorima što su nas pozvali da učestvojme i što su prepozdraviti naš radi dobogodišnji zgustvo u ovoj oblasti u Srbiji. Evo ukratko samo da prestavim organizaciju ALHEM, Dakle alternativa za bezbednije chemikalije kao organizacija civilnog društva je osnovana 2013. godine i okuplja sručnike sa više godišnjim izgustvom iz ove oblasti. One za šta se zalažemo, jeste bezbedno upravljenje chemikalijama u Srbiji u cilju smanjenja rizika od chemikalija, pozdravlja ljudi i životnu sredinu. Aktivni smo i u glavu u Srbiji, ali smo i članovi nekih međonarodnih organizacija koje se bave ovom oblašću. Presve ga to je AIPEN, Međonarodna Mreža za budučnost bez toksičnih chemikalija, zatim najveća evropska organizacija za zaštitu životne sredine, to je EEB i tu smo članovi radne grupe za chemikalije. Kao i organizacije HEAL, Health and Environmental Alliance s sedištom u Briselu koja se bavi zaštitom zdravlja ljudi i posebno uticem chemikalija pozdravljiviti. Što se same Srbije tiče, članovi smo jednog neformalnog udruženja Mreža koja se zove koalicija 27 i koja pre svega prati proces predruživanja Srbije Evropskoj Uniji i pratimo prosto napredak Srbije u oblasti poglavlja 27 koji se odnosi na životnu sredinu. U toj koaliciji smo zaduženi za oblastu upravljenje chemikalijama i ono što je karakteristika koalicije jeste 27 da svakje godine objavljemo izveštaj o napredku Srbije u tom putu Evropskih integracija vezano za proces predruživanja i izlazimo sa setom preporuka što je potrebno da se uredi o strane svih zainteresovanih strana kako bi se dostigli celjevi odnosno ispunili zahtevi, Evropske zahtevi u tom smislu. Naša najvažnija da kažem imamo nekoliko ciljni grupa svakako da se rađemo sa donosjecima odluka u ovom procesu da radimo na unapređenju politika u ovoj oblasti i to je pre svega putem javnog zagovaranja ka nadlažnim organima u skladu sa sajkom na kli međunarodnom politikom upravljenja chemikalijama i politikom Evropske unije. Radimo i kao watchdog organizacija u smislu da pratimo kako se u praksi sprovode procesi pre svega propisi koji su nas nazi u Srbiji s odzirom da smo nekada i učestvo radi tih propise i uspostavljanju regulatornog okvira da bi smo kasnije odnosno sadaka organizacija civilnog društva pratili implementaciju tih propise u smislu da gledamo da bar godišnji jednom uradimo neko testiranje proizvoda na tašištu Srbije da vidimo kako se poštuju pre svega zabrađa substanci u proizvodima za opštu u potrebu, te rezultate objavljujemo u našim izveštajima i one po i kasnije rezultate prosleđujemo svim pre svega nadležnim organima, ali građanima kako bi preduzeli određene mere u toj oblasti, a naročito kompanijama odnosno snap devačima koji te chemikali odnosno proizvode stavljaju u prometu Srbi. Sarađujemo i sa privrednim subjektima i to pre svega u smislu da pronalazimo mogučnosti kako da im dostavimo informacije kojima raspolažemo a koje dobijamo pre svega iz evropskih institucija privrede ali i nevladinog sektora i kako je koristio svojim proizvodnim procesima i koje su to bezbedni alternativ ive koje su im dostupne i prosto promovišamo tej proces substitucije. Najčešće radimo preko privredne komore Srbije u glavnom sa udruženjem, sa chemijskoj industriju, ali sa drugim udruženjima kao što je udruženje trgovine, jer su kod njih u glavnom uvoznici i distributerii. Ne samo chemikali je veći proizvoda koji mogu da sadoža opasne chemikali, tako da radimo i konkretno i direktno sa odođenim kompanijama naročito kada su u pitanju svoje koji zazivaju zabrinutost. I naša najšje ciljna grupa pomažemo građanima da se zašljite od opasnih chemikalija pre svega pravilnim izborom, ali i načinom korišćenja. Dakle i to ne samo chemikalija u smistu da su to substancije ili smeše veći proizvoda koji koriste u svakoname potrebi. Imamo preko koalicije 27, a i na drugi način srađemo sa drugim organizacijama cijevjednog društva u Srbiji kako bi nam prosto pomogli sa obzirom da naše ograničene kapacitete da ispunjavamo prosto našu misiju i visiju vezano za bezbedno upravljenje chemikalijama. Naročito nam je važno sa radnja sa odruženjima potrošaca i u tom smistu prosto imam neke zajedničke aktivnosti u okviru nekih zajedničkih projekata, a i međosovno im pružamo tu neku, da kažem, struča znaňa kojem je potrebno vezano za ovu oblast. Prenego što 2015. godine, prenego što smo, da kažem, počeli da radimo neke veće projekte, uradili smo jednu analizu percepcije građena Srbije u vezi bezbednosti od chemikalija. Kako bi smo videli šta građan je realno smisle i kako se ponašaju vezano za korišćenje chemikalija i to smo radili sa agencijom, koja se bavi i straživanjem javnog mjenja. Dakle, ove neki prvi, prvoj i straživanje toga tipa koji smo radili a posled toga smo radili još nekoliko i na taj način nekako pratimo i neki naš rad prosto kakav je utica i to ne sam naročito rad alchem, od takog pregoz pre svega i nadležnog organa i svih ostalih zainteresovanih strana koji se bave ovo movlašćom. Dakle, neke prve asociacije vezano za chemikalije, šta građan ima pade na pamet, usupre svega se vezu za neke negativni kontekst. Kao što vidite, ovo craveno da su chemikalije nezdrave, štetne, opasne i to je mnogo veću procenat od onog da chemikalije mogu i je su korisne, efikasne, moderne, inovativne i tako dađe. Dakle, u glavnom je taj prvi neki odgovor, taj negativan kontekst. Pitali smo građani u Komeri, se recimo, prepoznaju da se chemikalije nalaze i u proizvodima za opštu na menu, u svakodne mi, u potrebi kao što je obuća, odeća elektronski uređa i plastične igrečke i to nam je bilo, da kažem, interesantan resultat koji smo dobili, da skoro 85% prepoznaju, jeste svestan da chemikalije nisu samo substancije i smeža kućna chemija, građevinska chemija i tako dalje, već da ih ima i u proizvodima. Sma većina smatra da ih je naravno ne moguće, ali mi nisati svakodne mnog života i da smatraju da nove chemikalije ne doprinose zdravio životno i stredini. Dakle, u glavnom se to sve veću za negativni koncept. Prema bišćenju građena koji su to proizvodi, koji predstavljaju chemikalije, odnosno proizvode od najvećeg rizika u smislu te chemijske bezbednosti građene su ubedljivo prepoznali da su to pesticidi, insekticidi, dakle poljoprivredni pesticidi i, da kažem, biocidni proizvodi, konkretni insekticidi, jer to je grupa sa kojim građeni često dolaze u susreti i koje koriste. A z druge strane, to i jesu grupe proizvoda za koje je potrebno da se, da sam devač dobije dozvolu, odnosno, saglastnost nadležno organa pre nego što ih stavi na tršište za razliku od ostalih chemijskih proizvoda. Detrađenti su ti koji su na drugom mestu, savezuju i smatraju da spredstavljaju rizik, drugi proizvodi za čišćenje, proizvodi za paštu, kosmetičke proizvodi, građevincki proizvodi, pa zatim onda dolaze ovi proizvodi kao što su igračke elektronski ori, ureća i odreća, obuća, namešta i tako daje. Jedno pitanje se odnosilo vezano za etikete i to konkretno hemikalija kao takve, dakle substance i smeše, jer nas je interesovalo dali građani potrošači, da kažem, čitaju uputstvo za bezbedno upotrebom. Sovzirom da smo mi 2015 imali masnazi, da kažem, propi se vezano za klasifikaciju upakovanje i obeležavanje koje usklađeno sa evropskom CLP, uredbom odnosno međonarodnim globalno-harmonizovanim sistemom, novi piktogrami su bili postavljeni većno tim hemikalijama, dakle rezultat koji smo dobili jeste da od prilike oko 60% građana ponekad ili često i uvec čita etikete na hemikalijama, a 40% retku ili nikada. Međutim interesovalo nas je da pore toga, da ovaj procena građana koji čita etikete, dali se i pridršava uputva za upotrebu koji se nalazi na isto to je etiketi, dakle odgovor je bio da u potpunosti od prilike polovin. Ali 43 delimično međutim, taj procenat ukoliko svedemo na ukupnu populaciju, dakle to je procenat od ovih koji čitaju etikete, ali ako vratimo na ukupnu populaciju koja da kažem građana, dakle 33% možemo reći građana čita etikete i pridržava uputva za upotrebu. Tako smo od prilike došli da sa 2015. godine da mi tu imamo jako veliki prostar sa delovanje koji se odnosi na edukaciju stanovništva vezanu za znavanje značenja obeležavanje i te komunikacije sa potrašačima, tako da su neke aktivnosti alhjema u tom periodu bila dobarene upravo ka ovim ovom temom, dakle obeležavanja hemikalija i upoznavanja pictograma, tako da na našam sajtu postoji i kviz koje mogu da se građani testiraju i da provere svoje znanje. Kasnije smo više prešli na delovanje i na ispitivanje proizvoda, testiranje proizvoda u svakodnemu upotrebu, ali prosto vezano za upravo tu neku prosenu rizika, pravinnu upotreba hemikalija, substanciji smeša je pored zabrana i ogranicenja prosto dva neka aspekta, najvašnija zakontrolu rizika od opasnih hemikalija. Tako će nas i interesu ovo što građani misle kojim bi izvorima najviša verovali vezano za hemisku bezbednost. To nam je bilo vrlo interesantno. Dakle, lekari, odnosno zdravstvene institucije su dobili najveći prosena, dakle 37% zatim nadležni organ, 33%. Centri zakontrolu trovanja su stvari spadaju u ovaj zdravstveni, tako da možemo reći da su oko 60% se odnosi na zdravstvene institucije na nadležni organ oko 30% i posled toga ide nauka, da jevo da vidite ozvođaču, odnosno snap, devači su svega sa oko 20%, nevladino organizacije sa 9, govorimo, medi svega sa 3 i tako dalje. Evropski institucij, njene institucij i njene institucije koje su prisutni su bile svega oko 5%. Međutim, da kažem prosenat predpostavljamo da se vremeno menji, bilo bi jako dobro da u nekod dogledno vreme ponovimo nekada ovih pitanja i prosto da vidimo kako dalje stvari stoje. Ono što nama ovdje bilo važno jeste da su lekarje, odnosno zdravstveni sektor, taj koje treba od početka uključiti u ovu oblast. Koji je odgovoram da osigura bezbednost od chemikalija na tržištu Srbije, građani su smatrali da je to 23% nadležni organ, a sam je proizvođači i nesposto i 1, 2, 61. Što je u stvari negde da kažemo i odgovora nekoj realnosti poriču, odnosno po zakonu chemikalijama, jeste, upravo, da či su proizvođači, ne samo proizvođači dakle veći uvoznici, distrubuteri, trgovci, ozbednost proizvoda, ali naravno tu je nadožni organ koji treba je upravo da donese i da uspostavi inspekcijski nazor. Posadnje pitanje se odnosilo na usklađivanje propisa sa Evropskim unijom. Dali građani smatraju da upravo ovo sad usklađivanje propisa doprinosi bezbednim tržištu chemikalija i 50% je odgovorilo da se slaže sa tim, 20% da nesna, a sve ga 30%, što nije malo, 30% smatru da to neće da doprinese bezbednim tržištu. Eto, to su bili odgovori iz 2015 godine i tako da iz 2017 smo ponovili samo određena pitanja, a ona su su u glavnom odnosila na deo koji su odnosi na klasifikaciju pakovanje ubeležavanje, jer nas njih interesovalo kako se povećava svesti edukacija potrašača i tu smo imali dnogo bolje vezano za prepoznavanje dograma što je i deo koji su odnosi na substancije koji zazivaju zabrinutost. Iupravo naše ovo poslanje pitanje koje je bilo u kojem eriste informisani da postoji pravo datu zakonom o chemikalijama, da kao potrošač zatražite informaciju o prisustve opasnih chemikalija konkretno upravo ovi substancije koji zazivaju zabrinutost u propisima 29% upoznato sa navedenim pravom, ali ga je tek 2% iskoristilo u praksi. I o tome na osnovu, da kažem tog istraživanja, neki prvi projekt koji je rađen veći u Srbiji zajedno sa nadležnim organom i sa udroženjima potrašača kao sa UMDPM i jednom organizacijom iz Nemačke, organizacijom u društva je da kažem bilo od velikog značaja za razvej ovog sistema u Srbiji to je projekt koji je finansirao sajkom i međonarodno drženje za upravinje chemikalijama politike upravinja chemikalijama na međonarodnom nivou i projekt je realizovan u toku 2015 i 2016 godine koji je upravo dakle imao za cilj da poveže sve zainteresovanje strane koji su zainteresovanji za ovu oblastu Srbiji to su prestvega nadlužni državi organiz i to nije samo ministerstvo nadlužno za životnu sredinju da se i nalazi oddeljenje za chemikalije koje je zaduženo za implementaciju zakonu chemikalijama tu je ideo ministerstva zdravlja da se nalazi ideo inspecijskog narodzora ali i propisa drugih koji imaju vesek sa chemikalijama kao što su zakonu proizvodima o predmetima opšte upotrebe da se nalaze na primer igračke, zatim kosmetički proizvodi koji dolazi u kontakt sa kožom i sluza kožom i ministerstvo nadlužno za trgovino i zaštitu potrašača da nam je takođe deo inspecijskog nadzora koji se odnosi na malo prodajni prostor, na prodaju chemikaliju u malo prodaj i uključani su u tom delu dakle inspecije. UNDP kao implementacija na agencija Sajkom Fonda, dve organizacije cijevjenog društva, dakle mi i kolegje iz Nemačke to je WCF projekac osprovodile tri udrženja, najveću udrženja potrašača iz vojvodi na centralne Srbije i iz Niše smo gledali da pokrijemo srbijom Srbije. Uklučili smo iz rastveni sektor pre svega instituta za javno zdravlje Srbije, kratke zavod za javno zdravlje i privredna Komora Srbije koja je predstavila privredni sektor na ovom projektu okviru to koordinacionalne komiteta. Dakle, projekac je bavio pre svega substancjama koji zazivaju zabrinutnost dakle to su one koje su po regulativi, klasifikovane kao klasinogljene, mutagljene, toksična proreprodukciju, zatim veoma prezistentne bioakumulativne i u ovu grupu spadajili substancje koje predstavljaju ekvivalenta nivo zabrinutosti kao što su indokrini disopdori. Ovi substancji na listi kandidata u ovom momentu na sajtu evropski agencije za hemikalije ima 211 i ta lista, ona se zove kandidat list na toj listi ta lista se ažurira 2 putna godišnje, obično u janoru i u juno mesecu tako da je veoma važno da kada se donese posle podzakonski propis odnosno spisa k tih substancji da se on redovno ažurira. I projekac je bavio proverom da se vidi kako se taj član 27 zakonohemikalijama u Srvi koji odgovara članu 33 u Riču a u zakonu Bosne i Hercegovine kako i u zakonu chemipublike Srpske tako i sada ovom najnovijem iz novembra federacije je to član 37 koji kaže u drugom stavu dobroznici distributerii dakle imaju obavezu da bez znaknade pruže informaciju o prisustvu ovi substancji u proizvodima ali na zahte potrašača dakle potrošac treba da ta informacija se ne nalazi na etiketi proizvoda ona ti proizvodi se legalno nalaze ješ uvek na tržištu dok se nalaze samo na toj listi dakle dok mi su što je ono listu zabrana ili listu za čiju za čije korišće nje je potrebna autorizacija koja se sprovodite na nivou evropski unijem tako da je važno da jedini mehanizam prosto alat koji postoji jeste da pro potrošaciji preuzmo jedan aktivistički pristup, da či prestaj ga moraju da bude informisani, da znaju da imaju to pravo da ga koriste u praksi na način da kontaktiraju snapdevača bilo on trgovac u maloprode i tamo gde su kupili neki proizvod bilo distributer uvoznik ili proizvođač i da na osnovu odgovora koji dobije od snapdevača to nese o odgovor od doneseo informisan u odluku o tome dali hoće ili ne da kupi odrečeni proizvod da napomenem sabo da je snapdevač dužan da prožitaj odgovor u koliko je koncentracija ovi substancii veća od 0,1% dakle to je bio neki čilj projekta da se vidi kako se jedna zakonska odredba sprovodi u praksi ali da se podigne svest i to ne samo potrošacima odozno gračenima već svega i kompanijama a naročito drgovcima u maloprode jer po snapdevača međutim kako je to vedeno u praksi tako što je alchem saradživao sa 3 udroženja potrošaca i poslati su zahtemi na 90 distributera maloprodei i tražena im informacija o 90 proizvoda koji pripadoju ovim grupama koje vidite na slajdu dakle veliki, široka sortiman proizvoda je u pitanju i reće o proizvodima koji su u izrađeni od plastike i to od one meke plastike dakle u glavnom one na bazi polivini klorida desmo predpostavili da je vrlo moguće da budu pronađeni talati kao i se inače koriste kao omekšivači plastike dakle šta su rezultati pokazali od 90 kontaktiran i distributera dobili smo od prelike 50 postojih je odko 52 postojih je odkovorilo međutim od tih odkovora 22 su stvari odkovorili ona što smo ih pitali ostali su bili odkovorili ali što mi je da kažem imalo nije odkovorilo na konkretno pitanje je bilo vrlo jasno dali proizvod s sedijskog broja vrlo ja konkretan proizvod sadrši neku od substanciji koja se nalazi na listi kandidata dakle 22 postojih je odkovorilo i svi tih 22 posto odkovorila je sadržavalo informaciju da njihovi proizvodi ne sadrše ni jednu od savahaca kako bi smo znali je to stvarno tako urađene laboratorijsko testiranje u akreditoveni laboratori i od tih 90 proizvoda 27 postoji je bilo pozitivno na talate u glavnom dijetilhek se ptalat ali i neki drugi izgrupe koje se nalaze na listi savahaca najviše pronađeno u kablovima u podnima oblogama igračkama u pevece, odeći koštos u karbanice, u gumenim čizmama u priboru za domačinstvo i opremi za plažu dakle sva ona opreme na naduvavanje i tako dalje e, posle toga je dakle, u stvari, ovo je iskorišćena ne u smistu sada neke naročite kontrole s obzirom da ovo nisu zabranjeni prisustvo ovih jedinjenja u ovim proizvodi proizvodi su legalno na tržistu, me osim u igračkama i proizvodima za nego dece, gde su zabranjeni u svim ostalim proizvodima su dopušteni ali je to način da potrošac, onda ima pravo da koristeći dobi i na ostavu odgovara koji dobi je doneso odluku okupoviti za proizvode, pošto vidite da su i odrećeni proigračaka bio poziva bio nadležni organ odostno ministerstvo životne sredine je s sanitarnom inspekcijom izvršilo onda nakladni inspecijski nazor i te igračke i proizvodi za nego dece bila su neke portikle koje imaju pvc mušemu sa druge strane bili da kažem sklonjeni sataršišta. Takle, tip od aciji hoći da kažem su bili skoriščine da bi su stvari uradila jedna razne aktivnosti u kontaktu sa direkno sa građanima i sa industijom da bi se podigla svest o ovoj temi generalno a naročito o savahac u proizvodima. Uradili smo nekoliko raznih distributimnih materijala za građane vodiče sa kupovinu chemijski bezbednih proizvoda zatim kako izbeći opasne hemikali i igračkama šta su to jednod kreni disruptori kako zaštiti najosetljivije grupe koštu su trudnice i mala deca od endokreni disruptora i jednu publikaciju uvezano za obeležavanje i sredstava za čišćenje i održavanje domacinstva. U sradi u druženjima potrašača radili smo neke lokalne javne događe u Belgrade, novom Sadu i Nišu u toku međunarodne nedelje zaštite potrašača. Ona je svak je godina u martve, 15 martje svecki dan prava potrašača i mi prostu uve koristimo taj dan da sprovedemo neke zajedničke aktivnosti sa udrženjima i da tog dana tema hemikalija u agendama udrženja potrašača budu hemikalija. Održali smo dve konferencije za novinare zajedno sa nadlažnim organom i radionicu za novinare i to nam je veoma vašno i gledamo da svak je godine alhemu okviru nekih svojih projekata okupimo novinare i to koji prate ovu temu, što nije lako danas naći u medijskom prostoru to su u glavnom novinari koji prate oblast životne sredine zdravlje zaštitu potrašača a u poslednje vreme sve više i ljudska prava. Jer je prosto i pravo na zdravu životnu sredinu garantovanu ustavom pravo na zdravlje i pravo na informaciju o prisustu hemikalija, zakonomu hemikalijama tako da imatu dosta zajedniški kaktivnosti i koje podpadeju da kažem i u domen prostorludzkih prava. Održam je seminar za druke organizacije civimnog društva. Dostavu ds. Jeran Želovic, ja bih sve znamo nije, pošto smo kvala kvala Borislave na podsećenju. Ok kvala. Odno što bih naročito istekli jeste satelijski simpozijom endokrini disuptori i zdravlje žena, to je u stvari jedna događi koji smo konkretno radili sa zdravstanim sektorom i da su lekari bili uključeni i imali smo jednu poseban kao side event na temu endokrini disuptora da smo imali prilike onda da ugostimo najpoznatije endokrinologe iz evropske unije koji se prati temom endokrini disuptora. Dakle, ovaj projekat je prikaz je, da kažem, preestavljim posle i na sajkom događeima na regionalni konferencii za sajkom događeji u Poljskoj i smatran je prosto jednim dobrim primerom sa radnje svi zainteresovanih strana koji se bave ovom temom u Srbiji. Posa toga smo nastavili sa radnju sa institutom za javno zdravljibatu, timali smo i jednu posebnu kurskontinuirane medicinske edukacije na temom endokrini disuptora, tako da ono što jeste važno, znači ponovno na pomojim utručivanje zrastanog sektora od samog početka uspostavljenju ovog sistema u sada u Bosni. Ali se bi se dalje nastavlja da se bavi raznim temom substanci koji zazivaju sabrinutost u različitim proizvodima, tako da, kao što sam i rekla bavimo se najčešće talatima bispenolom A reciklažamo opasnog odpota u smislu recikliranja onda i opasnih hemikalija kroz različite proizvode sve ove publikatije se nalazi na sajtu Alhema. I na kraju bi završila sa aplikacijom, šta su međuvremeno desilo vezano za komunikaciju sa samtevačima umesto da pišamo pisamca i šaljemu e-mailove vezano da tražimo informaciju o savahacu odnatevača. U Evropskoj Uniji je u okviru jednog live projekta koji se zove live ascritch projekat urađena jedna aplikacija za mobilne telefone koja se zove scan for cam koja u stvari omogučava to i den IT alat koji može da koji se preuzima dakle i na Android telefone i na iPhone telefone i povoću nje automatki mogu da se pošelju za htevi i da se dobiju odgovori od samtevača. Taj projekat sprovodi 20 organizacije u okviru Evropske Uniji s 13 malja i ono što interesantno jeste da je to također projekat koje sprovodi pre svega Nemačka agencija za raživotu sredinu dakle kodržan i organ zatim KEMI danski nadležni organ a ostalo su organizacije civiljnov društva i akademski sektor dakle to je jedna također zajednička inicijativa i projekat razvej to galata. Alheb je odnosno i Srbije je jedin i da kažem partner koji je vana Evropske Unije u ovom projektu i mismo regionalni administrator i te aplikacije za Srbiju i za Cernogoru i za Bostu i Hercegovinu dakle da bih evo na kraju samo napomenula da je aplikacija dostupna i u Bosni i Hercegovinu i od decembra prošle godine ja bi zamolila sve učestnike da koji su za interesan u preuzmu dakle ovu aplikaciju detaljne informacije možete naći i na našem sajtu alhema kao i uputstvo eventualno za upotrebom akari ona pravljena da nije potrebno prosto uputstvo da sada baza podata kako je još u fazi pudjenja ono što je cilj jeste ne samo da se pošalje zahte pa da se dobija informacija već da kompanije pune informacijama o Savahacu proizvadima je ovaj jedan konkretan slučaj kako to je izgleda kada neki proizvođac stavi proizvodu i potrašačuje u momentu dostupan odgovor da li taj proizvod sadrži u sebi Savahac ili ne tako da nakreju krajeva to je cilj aplikacije da ne mora da čeka taj rok koji je predvijeg na 45 dana već da u momentu kupovine imatu informaciju i na osnovu te informacije da donaj se odluku o tome da kažem postoje dosta informacija na sajtu i Evropskog projekta Askrit ono što bih samo nakrevna glasila da su dve organizacije iz Bosne i Hercegovine to je Ekoforum i Zenice i Centr za životnu sredinu iz Baňa Luke pokazao za interesovanost da promoviša ovu aplikaciju u Bosni i Hercegovini i evo upravo je i Ekoforum i Zenice krajem u decembru objavio informaciju o tome naravno smo veoma raspološemo da pružimo svu podršku organizacijama i nadlešnom organu Bosni i Hercegovine koji je zadužen u promoću ovo aplikacije svu podršku informaciji i materijale koje imamo na to temu dakle, završavam sa našom prezentacijom u ovom delu koji se odnosi rada al chema i dakle neke naš slogan u postanje vreme jeste da chemija međunama jeste dobra stvar osim kad nije Hvala vam, gospiđer Hradželiliš na ovoj prezentaciji, mogu suzrleču se od mnogo pozitivi komentara ali mogu samo kako reći da se mi pesaniram da je vi kao ce bi ima gruštvo, imate voliti inizativnosti, je voliko rezultata projektata koje ste danas s nama podijelili a pošto je ovo stvari prezentacija izvad jevaldna, ćemo dati riječ i valiti Mart valitina Mart je konsultantkina za upravljane chemikalima angložovana na različnijim projektima koji se tiču bezbjednog upravljane chemikalima u organizacijat nativa za bezbjednije chemikalije Alchemčiji je i osnivač do dvide 13 godni rada je na razloj sestema upravljane chemikalijama u državne vrna na Srbije kreatu zakona i drugi propis ovoj oblasti kao iskiva stali dijela o neoputni za implementatiju propisem koji imaju u zvanji hdjenci za chemikalije u vrloj u hdjenci za chemikalije bila izrušno direktorca nadožena na slučmu smeravanja rada oblastu upravljane chemikalijama koj z izradu ispravljaju celku mnogu zakon dasto ovoj oblast. Radlad na ratifikaciji spravljaju mežaniji ugovor oblastu upravljane chemikalijama stoklomska retrofer komensija kao i komensijav zabun chemickog uroća bila zadužena i za stratješki pistu zembeđu narodno upravljane chemikalije na sajke i ja se nadam da se čuvimo da čuvimo se i vidimo ovoša prezentacija da ja ću pokušati da ja ću pokušati da budem kraća da smo dosta stvari već rekli na ovom samom početku prvo da vam kažem da divim vam se na strupljenju imate ga dosta da čujete ovošto je vrlo važna oblast i nadam se da ćete imati još malo strupljenja da neko znanje koje ja imam mogu da podelim sa vama i iskrodno zadovoljstvo je biti dana sa vama sa Bosnom me nazdeli nekih par stotina kilometera nekoliko sati vožnje ali meneljično i samu jedna generacija i me većina hemikalija u koje danas pričamo nepozdne granice u opšte i nije jednostavno rešiti problem samu unustrat svoji granica, zbog svojstava koje određene hemikalije imaju i kada radimo u ovoj oblasti ne možemo da kažemo da radimo samo u Srbi i da ćemo tako rešiti problem ja mislim da je to i razlog zašto i Švecka pomaže da dostignu određen vi nivo da te hemikalije ne bi putovale na različite strane neadequatno bez određene kontrole rizika. Čuliste moje iskustvo znači ja 7 godina već sam u tom nevladinom sektoru ali sam i pisala zakonno hemikalima pa nadam se da se pošto ne mogu da vidim učestnike prosto kao da pričamo sa kompioterom, ali nadam se da su to i naše drage kolegje koje su nas posećivali u ministarstvu životne sredine i u agenciji za hemikalije većinom iz Republike Srpske i koje su pokušavale da tada naše neka saznanja i naše neka iskustva i rad zajednički ubacimo u određeni sistem koji se zove sistem za bezberno upravljeni hemikalijama. Samu trenutek ono što je neko moj iskustvo govori da je ovo slagalica. Čuliste o toj slagalici i od gospodina Torbjorna i gospodina Meca. Znači da bi se nekako uspostavilo da zaista na terenu imate adekvatnu kontrolu hemikalijama, morate da propišete sve što je neophodno da bi se regulisale hemikalije. Oni u Republice Srpskoj koji su završili, tej cel proces vlatili da tej proces ovo što nije bio lak. Možda su imali malo više sreće od našto su imali već prevedeno na naš jezik i neke termine već u saglašeneko stručne termine mi smo imali još to aj da kažem neku dodatnu, dodatni zaktev da to uradimo i da osmislimo te propise da zaista funkcionišo na terenu, čuliste i od Torbjorna da propisi, mogu samo u 70% da se harmonizuje sa propisim Evropski unij, trebalo je dosta razmišljene da se napravi šta je to strategija što mi u Srbiji možemo da imamo. Tako da to nije bio lak po so i nije lak nije onima koje sa to rade i za dovoljsto videti da je u federaciji sada postoji zakonu hemikalijama. Takođe, ono što je meni bilo bitno s ovzirom da sam nekako bila zamljena kada sam pisala sam zakon, njeste da se obezbedi adekvatan brođu ljudi koji će zajedno samrom izneti sve te podzakemski propise i dalje kontrolu tih hemikalija. Tako da je bilo neko dosta ljudi koji i uzgred paralelo edokovati za poslove koje se tiču administrativne poslove ali samo poslove uprođenje hemikalijama. Takođe što se tiče samih inspektora moram da kažem da to nije bio posao koji su ranije inspektori za životnu sredinu radili na taj način i znanje inspektore je skroz drugačin nego su oni imali do tada i da bi se jedan proizvod iz kontrolisa o dalje dobro klasifikovan na njegova pasnost ili je obelažena ili dalje dobro sačenjen bezvednostni list inspektori imaju moraju da prođu ne obuke i te obuke zahtevaju vreme da bi moglo da se iz kontroliša odrađena i prozod i prosto da usvoje taj način kontrole koji do tada nije postojal. Takođe u tom tronku vi imati industri koja nema svata saznanja neokodna da se uskladi sa propisima zakonom hemikalijama moramo reći da kad je donosćen propis u Evropskoj uniji da je to jedan od najkomplikovanih propisa koja je Evropsko unija i kad onela. Tako da nije lakon industri i zato je Evropa, pa smakasni je i mi imali osnovu help desk. Mislim da je bolje nekako reć help desk iako je na engleskom znači to je nešto što treba da vam pomogne. Izvadili smo dosta u tom tronku uputstava i na srpskom jeziku koristili se uputstima na engleskom i pokušali da sprovedemo i nekoliko obuka koje bi dalje radi te kapacitete konsultantske i same za pomoć industri. To smo svateli kao isto važan deo u tome da morate da pogurate tu celu stvaru napred u odnosu na situaciju koji smo zatekli. Ono što je takođe jako bitno jestem što jevo već petnez godina sada skoro sam taj podatak najšla, najšla mi imamo pomoć švecki agenciji za hemikali i od naroda švecki koji jesto puža finansijsku pomoć da se ova oblast uredi u državnim organima na dekvata način. Je moram lično reći sa obzirom da sam u tom tronku kada sam pisala propise bila popravično usamljena da ta podrška znanje iskustvo merenje koje došlo od šveckog projekta je bilo jedno od najvažnej stvari koje sam metu u tom tronutku imala a i kasnije svi zaposleni i sada zaposleni u Republice Srbiji sa obzirom da je projekat i dalje sa Šveckom do 2022. godine te sam u tom tronutku podršku u ovom slučio torbjordna koji si danas nalazi sa nama smatra la dekvatnom smatram da je ovo oblast dosta komplikovana i da takva neka vrsta evropskog projekta može mnogo da doprinese zemljama koji da urede mi smo imali pomoći drugi i evropskih projekata da su sredstva bila od strane evropske unije i tada smo imali projekat koji je tako zvanit vinig projekat sa da su nam pomagali daške i Slovenije i on je bio isto jako značajan, mi ću ti moće došli u pravom tronutku, onda kada smo vi već imali ljude koji u državnoj upravi rade i koji su mogli u neku ruku i da razumeju to što sve nudi twinig projekat, znači potpuno je drugačija, ono što je nudio kemi projekata koji je u nekim svarima u nam pomogu i da mi angažemo domaći stručnjakje koje bi nam pomogli u terminologiji ili ostalim takođe što se ti će samih tih projekat i samog ispekcijskog nadzora mora nekako da se mišli o tim labaskim kapacitetima koji će na terenu pomoći da si iskontrolišu sve te silne zabrane koje postoje propisane u ovim propisima, tako da i u tome treba voditi računa, mi smo kroz te twinig projeka dobil i odrećena strestva za tako zvane portable XRF uređe koji su trebali da posluže za kontrolu ovih stvari na tržištu, toga ima još u današnjem danas, tako da u tome treba isto voditi računa kada se donos je određena strategija mi imamo takođe, što se tića samog bio monitoriga i monitoringa oni su propijemo u Srbiji naročito monitoring ali bio monitoring ne, međutim u zakonu Himikalia imai jedan član koji ješ uvek nažalost nije počao adekvatno da se koristija to je da je potrebno to nekako sistemski pratiti šta se dešava u toj oblasti i jedno stvari je binov monitoring čule se danas je otorbiorna ili gospodina Meca ne mogu tačno se setim, ali neko njih dojce pričao da postojite i Evropski projekat da se za Himikalia koje su reguli sa nepropisajima Evropske unije ili trebaju više da se regulišu postoji neki Evropski projekat koji meri količine ti Himikalia u ljudima u krvi ljudi ili u rino ili na drugi način tako da na neki taj način postojite jednom primeru morate da imate merenje da li ste dostigli ono što sviti propisi svete mere sata znanja dovode i na kraju moram da kažem da ipak je potrebno iznanje potošača i poduška nevladinog sektora, mi smo nažalost ukino ili agenciju za Himikalia koje dobro radila svoj posao nekako i lični utisak da je to bilo zato što se nije razumelo zašto je bilo potrebno urediti tu oblast na taj način i kao što se čuli od Orbiorna i od uskodina Meca ono što je najvažnije od svih tih propisa, a ima ih dosta koje ste preaneli u svoj propis u Republice Srpskoj i uskoro u Federaciji jeste da na terenu imate Himikali, znači ona etiketa da bude dobro, u svali prvo da je procenjena dobro opasnost i Himikali je što ove propis i detajno regulišu i da dobro komunicirate tu opasnost na dobar način da je dobro obeleženo ja moram da kažem da u svih tih mera u Srbiji danas kada pogledamo pose 10 godina zakona malo više i tih propisa mogu da kažem da je ta ideo samog obeležavanja opasnosti Himikali je funkcioniše i možete to videti i kad uđete u prodavnicu na Himikalijama koje kupujete a i nekako od svih informacije ljudi koji se u Srbiti ime bave i postoji jedan druga po meni isto jako bitna stvare u stvari ne znam koja bi rekla od ovedvede da je bitnija to je da imate ta ograničenje i zabrane, to je propis koji je neophodno dobro kontrolisati zabranjene substance koji nesmiju da se nađu u pojedinačnih Himikalijama ali tu i zabrana kao što rekla jasnikaftelata koje je zabranjena u igračkama trenutnu Srbskim zakonim u Evropije već zabranjena za sve obšte proizvode znači ili zabrane stavljenje samog proizvuda koji sadraži teftelate u sebi i sad kad govorim u Srbiju 10 godima posle smatram nekako iz nekih naših istraživanja koje su bila gde mi proveravam odrađene Himikali na tržištu da tu nije da se tu neradi adekvatno još nadzor nad ovim propisom avrle bitan i ako smo imali i neki podatki na Srbskom tržištu moram reći da u Evropije si te zabrane i te zabranjene Himikali nije lako kontroli statinu nije u Evropije ovdje imamo neki izvešta i zajničkog foruma gde su ključene sve inspekcije u Evropije u tome su odrađene Himikali dobro izregulisane da li se nalaze na tržištu jako su zabranjene i moram reći da 2018. godine nekih 20 godina funkcionisanja zabrane koja se odnosi na zabranu v talata u igračakama 20 posto tih uzoraka koje su kontrolisani sada oni naravno nisu uzimali svaki uzorak nego su uznaju već kako se odabiraju uzorci da se tu odabiraju uzorci PVCA i tako dalje koji su to igračke koje bi bila sumljive znači ne uzimate prve igračke na koje najđete u radnji ali 20 posto igračaka je 2018. godina u Evropi i malo v talate znači to je ta trgovina, proizvodima i himikalijama zahteva jedan jako veliki napor da se na tržištu dobiju rezultati međutim da nije sve tako da da te zabrane jako postoje ne vide se rezultati mi možemo na jednoj studiji koje je rađena na primeru Nemačkoj 2003. do 2006. godine da je kontrolisan i ti v talati u urinu dece i kasnije z nekih deset godina, kasnije 2015. 2017. godine mi možemo vide tip s obzino se radi o nekom adekvatnom uzorku, adekvatnoj metodologiji poredženja, to bioindikatora da se sama količina v talata u urinu dece smanjila za tih deset godina što je rezultat adekvatnih mera koje se sprovode u Evropi. Isto tako govorimo o merenju substanciji deftalata u životnoj sredini, u vodenoj životnoj sredini i vidimo da ta koncentracija u vodu sa dimentima vodenim znači da se ona smanju je u tih deset godina postoje ovde još neki drugi trend da ih možda zamenuju nekih kemikalijama koje nisu adekvatno adekvatne, ali oču reći da kemikalije koje su kontroli sa ne pokazuju značen trend smanjenja u orome što je bitno, a to je kemikalije u nama ili u životnoj sredini i nekako za sve ovo da bi se adekvatno uspostavio da im potrebno i dosta finansijskih sredstva načini na koji može da se organizuje kontrola tih kemikalije na tržištu i kako bezbediti finansijska sredstva, ali ajde kažemo da je potrebno dosta finansijskih sredstva da se to upravljenje bude adekvatno na terenu, međutim postoji i oni drugi zahtjevi koji govore o tome ako ne reagujemo sada to će koštati mnogo više i evo od juna mesic ove godine jedna infografika Evropska agencija za kemikalije kada se uvodila zabrane zaftalate jedno od vrlo bitnih stvari ovom trećem delu kaže da svake godine uođenim ove zabrane se sačuva oko dve hiljede dečaka od problema sa reprodukivnim zdravljem i ono što je vrlo bitno na kraju da su benefiti od uloženih sredstava za izbacivanji iz upotrebe ove vrste kemikalija 10 puta veći nego troškovi koji su potrebni za to i to bi bilo sve sa moje strane, ja se nadam da sam ispunila očakivanja što se tiče da se sve da se sve ispunila i više od naših očakivanja je vi kao bez obzirašlimata jako bogat vizustu prije rada u alhemu i ako smo episanirani vašim aktivnostima projektima kao nekoga koje dolezi iz arzizacicima i u nogrušta i mogu odmah i konstruptovati da tu s moje melina i ja u radu našeg rada i grupa i hremska izbjednosti buka u projektu SAP 1030 i mali problem da međučesnicima nađemo prestanike mežladnih organizacija i ako ste vi spomedni da ima ekoforum Zenica na životnu sredinu Baneluka oni su učusti u ovom projektu ali stvipak odlišti u druge radne grupe kao što je voda odpadu, zadeđenje, vazduha nekako im je sima je nekako preče ta druga oblast mego chemiska bezbjednost tako da nažilo ste okonstitivim da mi u radnu grupu je dosad da nemo neko učešće meladnih organizacija cijdejmo očekivane mishodima i stavli da na meci da u narednih, recimo, 5 godina sektor koji se bavite chemiskom bezbjednosti naprevi srađu sa određenim brem, nevali organizacija koji je upravo kao što vi radite u Srbiji promovisali svijest građana o onom ješto mi čino se nije u stari bavimo tako da još jednom bilo je staviti vas i vidjeti sve vaše rezultate i ja se iskrno nadam da ćemo nastaviti s radnju jer mi u republice Srbiko a sada to čekaj polege i spedervacije i nemam se duško odihstvita o organiziju mis seminaru u smisu određavanja kutimuranje bukači, savetnik a zahem i talepare o možda se i vidimo na tipoti budući seminari i sada se ovim završli ova imaš formam i bio prezentacija i sada bih htio samo možda da podilimo ješenom rezultate ankete da bih zamavio da dobimo sada rezultate ankete i da kažem da smo probili vreninski rok za državanje ovog webinara ja se izgnjavam da si vi opravljava te razlogi jer je bilo jako zanimimo prezentacije i jako bilo koristno sada možemo zajedno pogodati i ovom pozivu bih paneliste da možda i prokomentarišu neki od ovih rezultata možda će biti malo problematicno za kolegje iz švecki bogu dostatka pevda pa evo mogu ja onda da ti počete imati i prevoj na prvo pitanje što je potrebno vrati kako bi se na tržištu nalazili chemistnih proizvodi i drugi proizvodi koji sarže hemikale koji su bezbjedni ili se bezbjedno koriste većina vas je ozog Orland onjeti se najokodne propise zatim imamo šelesi 6% osibureti kompetentan speksijski nat možemo izluči ta dva odgora kao dominantna i recimo najmenje vas oddagralo opciju 7 imati podršku cijim milnog sektora znači prepoznalo smo da smo kao propisci najbitni, međutim da li se možemo složiti da samo propisci su dovoljni mislim, ovaj pomođen je odgord po 3 osiburetiškom potreta speksijski nadzor be cijim milnog pitanje vroje 2 koji odgora za bezbjedno stavljanje helikave i poizvoda koji sagraže na tržištu uskođili smo sa EU i ovdje je dominantan odgord i jedni i drugi pojednako da li možemo neko vas želim da o komentarše koji odgora za bezbjedno stavljanje helikave i poizvoda dobro set pitanja šta mislite da li inspektori treba da znaju kako se pravi ilnog pocijenja je opasnost odnosno vrši pasifikacije i oblježavanje hemikalija i imamo dominantan odgoro 87% da zato je potrebna dekvatna obluka inspektora mislim da je to i gospodža mart spomjenila u svoje prezentacije zati šta mislite šta je najvažnije da državni orijalni ponude industri za dekvatno sprovođenje propisa ovdje je su od jednak procenat 34% kažu da su to obuke i takođe 34% kažu da su u pustoprivičnici 30% stavni rad infokufta za svoj pitanje ovoj oblasti ili je dano uvorebil ništa industria samo treba da bezbjedni znanje da li možda ovo želina da prokomuntariše očimo je što ti ostavite pitanje šta mislite za koliko godine novi propisog bezbjedci da hemikalija u tužištu budu oddjejkatno klasiplikoane i obilježene kao da imaju oddjejkatno sigurnost u tehnički list dominanta je odgoro za 5 godina 38% zatim 10 godina 29% i posljednje pitanje da li mislite da je nepodno znanje propisa u oblastipljene hemikaljima za izvost drugih proizvoda u zemljej evropsku unje koji nisu hemikalja kao što su namješta i gračke odjeća obuća tepisi i slično i dominanta je odgoro da zakonom hemikaljima i gušisitni su uslo hemikalja u drugi proizvodina 65% zatim imamo sigurno 22% Evo zanimljivi su nam svi oli rezultati jer su poprižim snor i šarovi. Ako ja mogu samo i našlo da dodam ovo zadnje pitanje već koji imali jedna učestnika u Q&A kao komentar da nije dogodno pracizno i tu je i u pravu jer u Bosniji Hrcegovni nisu jedinno zakon i ohemikaljima prisustvo i ohemikalja i određene destrikcije kada su i kada je u pitanju namješta i gračke odjeća obuća tepisi i slično tome jer tu imaju i određene određeni propisi koje donasi vjeća ministara Bosniji Hrcegovni neki odvoke i tako da, evo to je samo jedan dodatak ovom odgovoru svakako nije samo zakon ohemikaljima i određene tepiski Evo, hvala me Lina ako ja bih boš za ta komentar dodao da kada smo malo do pitanju odnog še popis i oblast i u pravima i ohemikaljima ja upravo sam mišljim je da sve te recimo i uredbe koje je donjela ta agljenica za zaštru na adorom držište kao i ne znam agljenica zaštru bide koje su sve propisi želi međesobno poveksani ali su, ne možemo se bazirep i ovome su čeka kažemo prokisi za oblast i ohemikaljima, samo na zakon to je su veliki broj propisa i krvih narožnih institucija ok, hvala na ovim odgovorima, mi sada možemo prijeći da pokušamo odgovoriti na neka odpitanja koje smo dobili na naših učesnika webinaru tako ovde sve je odgovorenim imamo jedno odpitanje od gospodna Darka Krestića na koji način i kroz koje su pravinnika u Švedskoj i Srbiji propisa negranične vrijednosti štetnih tvari i izloženo sradnika štetnih tvarima na radnom mjestu kontektu zašte na rad imamo vrlo link za pravinnike prepostane u Srbiji u Srbiji takođe gospođer Parvjević timi sektora za hemikavlje u Unisarstvo Zralve i Sociar zašto repubke svetke takođe dala link i obrazlozila da se u repubci svetkoj draničnih vrijednosti izloženo s teopastnim materijama na radnom mjestu regulicalo i Emi, Unisarstvo Rada i ovdje takođe na webstanciju Ministarstvo Zralga sektora za hemikavljevi se takođe mogu ovaj pronačiti u Srbiji Parvjević a imamo i link dali možda neko od prezelačajšvecke hoće nešto reći ovoj oblasti jer se prepliči u provoga zašte na radu i oblast u Srbiji Parvjević da, da, da, da da, da, da kako da je u oblasti, kako vas u oblasti, u oblasti u svetkoj draničnih još u razljivog u arijere da u svetkoj draničnih uvijem se oblijivo da je u zvičniku K realizes legislation places obligations on industry and trade and their capacity as manufacturers and importers placing chemicals on the market, not as producers, not as employers, not as transporters, but in this specific capacity of placing chemicals on the market. Kada pomemba u revojnjima svešnog učinu, učinu je njih zbog učinu. Učinu je učinu i učinu učinu povjerojne, učinu učinu od učini. Cot učinu je učinu vsak zbog očinu. V otroku, na otroku, učinu je učinu. Kada učinima učinima učinima učini da jeMa svunge, vasim ideoja da je za začinima. Joi joj da je učinima učinima učinima, neže na pojavnie i dobro, kada je začinima. A kada učini ima sad učinima učinima, v axivu učinima učinima asа toola, a učinima na očinima. есть. It's also different set of obligations and relations. And that is the case if you look at the consumer protection area. Chemical safety dealing with consumer protection, then you have the liability of the product, the company that is responsible for the product as such liabilities use. Zdaj je to, kako to je stavljeno, stavljena stavljena historičnog. U svoju 70-u, u mnogu svih kraju u Europa, u svoju svoju koncentratiracije, u svoju svašnog svašnog svašnog u svašnog svašnog svašnog svašnog svašnog svašnog svašnog. Hvala, hvala na odgovorime. Tećemo talje na titanja. Oddje imamo, činim se nekoliko pohvala na raču organizacija i naših kredovaca iz Srbije. To su u čivanom pohvale, komentari. I imamo jedno pitanje. Prepostujem da se radi o nim rezultatima sa pisteživanjem njama u njenja u Srbipita. Učestnik na koliko mužurku su rađene antete. Dali može neko od vas da nam da odgovor. To je ispitivanje, koja je rađena na 2009 ispitanika. To se smatra nekem standardni uzorak da osnovu agencije Ipso Strategic Marketing. Teknika se zove Omnibus. I taj standardni uzorak na 2009 ispitanika obuhvata standardni kodišta, pola, urbarno-gruralno, dalisu iz gradova i sela, odnos muško, žensko, roda, pola i tako dalje. Tako da je to neki, da kažem, uzorak koji se smatra standardnim u toj vrsti Omnibus istraživanja. Eto to liku. Palovo vam, Dostođo Vendžerović. Dali Dostođa Mina Pajević, koja je u stvari kovala sektora za FED-Kaulija u Ministrašku Zravljaja i sociobnizaštirku Srbske. Se zakvalili predovačima i zkemija na važni i koristni informacijama, ali na podošci koju kemi pruža institucijom u donošenim implementaciji propisal FED-Kaulijama. Gospodin Lindija pružio začaj do podoški stucijama Bosnije Hercibovne u donošenim novih propisal FED-Kaulijama, a za okostanje unisavstvo zdravlja sociobnizaštirku Srbske učerstvo su na obukama koje organozijek kemi radi sa oličnim terizima koje preporučivo svim kolegama koji se bavi rukovljanje henkavljama. Takođe, Gospodin Pajević podelja i kolegin se iz organizacije Alchem. Upoznata sam sa njihovim radom koji je značajen i koji za rezultat ima značajne podatke koji se mogu u koristo zvrhu povojšanja propis opravjenit henkavljima, ali doprinose ljavčajnu svijest opšte populac. Nadam se da će biti svične pinosti da će svične aktivnosti biti mogu učer provesti u Bosnih Ercirovnih. Takođe se nadam da će nektu organizacije civno-gušto u Bosnih Ercirovnih prepoznati, značaj bezbjedno kupljanje henkavljama i usmuti svoje aktivnosti u tom pravcu možda i u saradni sa Alchem ili drugi organizacijem iz regijona koje već ime izgustav rovlast. Takođe sam navu da u vijak komenta nadam se da ćemo kronaći neke nevladne organizacije koje će uzetja aktivnije učešće. I, G. Paevši, uprva stavila link o EU-propisma o izlozomnosti opasti materijena Zorica. Interesantan je njihovo vrat sa civihnih sektorom rađenima. Značaj odnosit se na Alchem opisu otvalu pitanju. Andrea, dobar dan, želim pozret da se prisutni zahvali se na ovako pozretnom webinavim informacije koji smo dobili. Moj ime je Andrea Muharemović i projeht nisa menuđa na projeht opodnistih prihvatilu opravljanja kops substancemo industrijskom i sektor opasnu odpada koji finansira švecka, a implementira windows pitpanslavia u Bosnih Hercevom. Vodio li bi imati sa svim dodavaličom danes razminim kontekto datke kako bi smo mogu dovoliti eventom i sa radi razmin informacije koda. Tako, hvala vam pozdrav. I razminite te vodatke. Emina Kadrić pita, dali je do sada provedeno ispitivanje sastroja materijala koji se upotrgljavaju kao pakirni materijali kao što i pet aluminijom staku o ambalaža i druga ambalaža u koju se pakiru prehambeni projizvati. Da li bih neko mogao govoliti na ovu pitanju? Če ispitivanje, dali je do sada ispitivanje sastroja materijala koji se upotrgljavaju kao pakirni materijali kao što i pet aluminijom staku. Pa mogla bi da, da prokomentarišam. Dakle, konkretno, nismo se bavili previško jedna grupa propisa isto koja se sadaja intensivno i uređuje na nivo u Evropske Unije. Nuti jeste da upravo pravo potrašača koje se odnosi dakle na informaciju o substancama koji zazivaju zabrinutost. U proizvodima se odnosi kada je hrana u pitanju i piće na ambalažu. Da upravo je i ova aplikacija koju promovišamo s Kenfokem aplikacija, dakle, one koji stavlja proizvod kad je hrana u pitanju. Dali je hrana u čvrstom ili piće. Dakle, dušan da odgovari na zakte potrašača ukoliv abrinutost prisutna u ambalaži proizvoda. Dakle, ne odnosi se na sastav, to ista situacija sa kosmetičkim proizvodima sa kućno chemijom već samo na ambalažu, a za sve ostale proizvode se odnosi na sastav. A inače, što se tiča pakovanja, radili smo samo testiranje ambalaže, određene vrste plastike u glavnom, ono od polistirena na prisustvo bromovanih usporivača gorenja. Tako da i u tom nekom, to ne možemo smatrati nekim, da kažem reprezentativnom uzorkom, to je bilo prosto neko naše testiranje, neki desetak uzoraka, ambalaže u glavnom od plastike ili od papira. Od papira da bi smo videli prisustvo bisvenola A, a što se plastike tiče, to je u glavnom zbog prisustva ovih bromovanih usporivača gorenja u njima i imali smo niske koncentracije. Tako da u to momentu nismo smatrali da tu postoji rizikna, ali kažem moram da se ogradim prosto nije bio reprezentativom broju uzorka da bi mogli. I na osobu toga čekamo sada da se i ta regulativa vezana za Food Contact Materials uredi na način da uredimo neko zajedničko testiranje sa državama evropske unije. Pa da vidimo kakve situacije na našem držištu. Pa vam puno na odgovoru u gospodnih portnice, ja jo za lič i niste spusti za ruku od tri. Ja, da možeram da Food Contact Materials je separata legislacija da ima rekovinacije nekako na kontentu, da ima simulacija u uredi način uredi način da se način da se uredi način uredi način urediva da se uredio, tento sve i tako urod nog za jedinze državane I evo sa ovih moguvoru smo iskratili sva pitanja od učestnika, što nje veoma drago, a ja vih isploristio sa vea primku da postavim pitanje kolegama iz Švecki. Ja ne više je valo interesije o načinu funcjonisanja, od usmo tje gdje se nalazi kako radi i koji je začinu clp regulaciju, klasifikacije i labeliju, i bioseziju produktu regulaciju. U te svojih kajštih, vas treba se zavljati na hlopu za mjernosti. I pripravljati na mjernosti, vas je suposno da ima hlopu za mjernosti, da je to hlopu za mjernosti. could be coordinated, could be one help desk for the three regulations, it depends also on how you are organized in your country. If for chemicals legislation institutional setup is in the area of environment as in Serbia, then help desk regarding o svom svijegu produktu. Znači, to bude skupnjena u ministrih hljavu. U Volantinoj možete oprejdeći kako je bilo dobro. U Bosnijercegovina u svijegu svijegu, u svijegu svijegu, kako se kažete hučnog učina za srečnje regulacije. To je učinje učinje učinje. Znam je, ne bi ju srečnje i srbiti na industrije. Ne bi su učiniti industrija učinu na učinju, da se dovijete srečnog učina i da se srečnih dovoljnju je. Ne bi se da ne su učinu učinu na učinju. mašljenje svešnije priješnijem. Oni možeš pomojeći da sam je veliko naraviti u svijemi i dochodne. Togadačne znašedino uvržimo z njom uključke autoritice, ali neme u ključe su kad te se otvržavali u uključenjem u nekoj kog dačne znašedi. Uton Miksili podpoće su u njom što je u uključenji. In Italia, for example, believes up with the European Union Information Office, also in some other countries. But the tendency, the very strong trend, is that it is placed on the competent authorities because it is a good way of using the competence and capacity, and it is also a very good way for the staffers, staf at the competent authority to have a everyday contact with the companies that have the obligations with the importers and the manufacturers. So that's what I could say on that theme, if it's... To be more specific to the question. In Sweden it's in the Swedish Chemicals Agency, so it started to be with just all the staff, who had some knowledge, went around and was sometimes in the help desk. But then it developed, so now it's established a unit that only does help desk function and also information material, seminars, etc. And they are the first line, if you like. They can go to the experts if needed, but it's much more effective to have dedicated staff answering because they often get the same question many times and then they can write an answer and put it on the web page. Rather than everybody has to write the same answer in an email again and again. So that's the way it's developed in Sweden at least for the help desk. Most member states have smaller competent authorities than Sweden and then they organize the help desk as an expert tree. So there are a couple of persons responsible for taking the phone calls and answering the emails, but they have branches of people in the network that can help them and they can forward questions to experts inside the ministry or other ministries. So you can organize that kind of back-up for the help desk. Hvala, možu na otvorima. Dali možda još neko ima neko plitanje za našu planerstve danas. Ako nema, a svakako smo to bili vramenski rok, ljadljih, onda zarošavamo danas i webinar. Još jednom bih se zahvalio svijim prenevačima. Zahvalio bih se s im učesnicima koji u nekem momentu bilo zahvali uče se i osobi s tehnijučke podliški i lokamom partneru na odlično priprenom tehnijučke priprenom webinaru. Svije koja je situacija hodna su u posnih hercilobnih raznolika u pitanju hemske bezbirnosti. Nadam se da smo pomilili dobre odgovore i kolegama izreplubki, svijutki kolegama iz federacija, iz grašku distifta i da ćemo na nekom seljećim webinaru moće vičate proglesu, zajučkom proglesu sviju nas u obasnih hemske bezbirnosti. Toliko odmenej, ali ja vas ošenu sviju pozdragam do, skoro u maran svijetno se pomilili minutpike, sresti i zajedno sarazirajte. Vala, poviđenja. Doviđenja. Paviđenja, kvala prijatno. Bitno.