 Mik a drogok? Ez a kérdés magától értetődülnek tűnik, de hamarosan ráfagszjonni, hogy bonyolultabb, mint gondolnád. Amikor az emberek drogokra gondolnak, többnyire injekció, pór, növények, folyadék, jut eszükbe. Valójában ezek csak azok a formák, amelyekben az emberek a drogokat használják, de nem sokat mondanak el arról, hogy mik is a drogok valójában, és hogyan különböznek azoktól az egy év dolgoktól, amelyeket fogyasztunk, mint például a paradicsom vagy a kenyér. A lekszéles a bérteremben véve, minden agyak drog, ami hat a szervezetünk és az elményk működésére. Egyes drogok, psioaktív drogok, ezek az agyunk működését befolyásolják. Olyan kulcsokhoz hasonlóak, amelyek speciális zárokhoz kapcsolódnak az idegseitjeinkben, ezeket pedig receptoroknak nevezük. A psioaktív drogok befolyásolják bizonyos a szervezetünk által termelett molekulák kiválasztását, amelyek a hangulatunk, a viselkedésünk és az érzékelésünk befolyásolásaért felelősek. Ugyanakkor, egy csomó más dolog is befolyásolhatja az agyunk működését. Véldáulva az evés, hogyha szerelmesek leszünk, vagy ha biciklére ülünk. Ennél fogva aztán, függővé vállhatunk viselkedésektől, sőtt a keremderektól is. A psioaktív drogokat különféle csaportokba oszthatjuk. A stimulans drogok, mint amilyen az anfetamin vagy a kokain, növelik az ébranlétünket és az energiánkat. Ezzel szem van a depresszáns drogok, mint amilyen a heroin vagy az alkohol, csökkentik az ébranlétet, megnyugtatnak és elmódítanak minket. A psiedelikus drogok megváltoztatják azt a módot, ahogy amilyen felfogjuk a valóságot, és akár mistikus élményeket is álltélátunk a hatásuk alatt. Fontos azonban tudni, hogy a határok nem mindig egyértelmőek. Az alkohol például egyaránt 6-6 stimulánc és depresszáns drogként is. Amit fontos megértenünk, hogy akár ugyanazok a drogok is különféle módó 6-6 ránk, és az 3 tényezőtől függ. A set, a setting és a dós is. Elapotunkat, várakozásainkat, beállított cságunkat jelöli. A setting az a környezet, amiben a drogokat használjuk, beleértve azokat az embereket is, akikkel a drogot használjuk. A dós is azt jelöli, hogy mennyit használunk az adott szárből. A keregy ezek közül a tényezők közül is, még a legártalmatlan a drogot is halálossá telti. Így például, hogy a túlsokat iszünk belőle, még a víz ismergezőle át. Az ókorigörögök tudták ezt. Az ő szavuk a drogra, farmakosz, egyarant jelentett mérget és gyógyszert is. Hezen kívül még azt az emberi áldozatot, bűmbakot is jelentette, akit kiúzták a sivatakba azért, hogy megtisztítsa a közösséget a bűnelyitől. A drogok jelentése, tehát már az ókorigörögtől kezdve ellentmondásos volt. Malapság a legtöbb drogot egyarant használják gyógyászati és rekreációr szórakozási célból. Így például a cannabis egyaránt alkalmas arra, hogy kezeljük vele a skelerozis múltiplesz betegséget, de arra is, hogy egy nehéz stresszes napután relakszáljunk. Az MDMA egyaránt alkalmas a posttraumatikus stressz-szindróma kezelésére, de másrésztről pedig, amikor táncfesztiválokon fiatalok használják, ekstazinak nevezik, és illegáris szervekvinősül. Az aderel egy jó cser, amelyet a figyelem híányoszavar kezelésében alkalmaznak, kémiai struktúrájában alig térel a metanfetaminétól, ami egy illegáris cser, és amelynek a fogyasztóit a törvénybünteti. A különbség nem az anyagok kémiai struktúrájában van, hanem abban a felfogásban, amit az emberek róluk alkotnak. Sok ember azt hiszi, hogy az illegáris szerek veszélyesebbek, mint a legáris drogok, de ez nem így van. David Knutt professzor és kollégájí bevizsgáltak 20 népszerű legáris és illegáris szert, és arra a meglepő eredményre jutottak, hogy a legnépszerűbb legáris szerek, például a dohány, vagy az alkohol, veszélyi, jóval megyobbak, mint a legtöbb illegáris szere, így például a kanabiszé vagy az ekstazié. Vajon mért van mégis akkor az, hogy egyes szerek legállisak, még mások nem? A következő adásunkban elmondjuk. Hozz meg ezt a videót minél több ismerősöt, like old a Drogreporter-t a Facebookon és kövesd a sorozatot.