 Uvožen zvanice, господжа Смедберг, шефице Развој Амбасаде Шредске, господжа Поздер, министрице Федералного гнистарства, околиша и туризма, господине Машичу, шефа одљела влади Брчко дистрифта Босни и Херцеговине, господжа Милисав, савитницей министра Министарства вајнски и трговине и економски ходноса Босни и Херцеговине, господжа Стани Слевић из Министарства за простое напланирање, грајжевинарство и екологи у републите Србске, Управного отбора, радних група, поštovani гости i partneri, добар вам дани и добро дошли на завршни догаджа и проекта изроде стратегije, околиша животне Средине и Босни и Херцеговине, БХСАП 2030 ПЛОС. Даношни дани посveћуемо завршно и рићи проекта, чоја и реализация почала још на самом почетку пандемије, дакле прије три године проекта, који није по сустао са реализацијом нију једном од найтежних животних раздобља, које ово човечанство памти. Допустите ми на самом почетку неколико рићио само и изроди ове стратегije. Крајем 2019 године, дакле Босна и Херцеговина је започела процесс изроди стратегije, околиша животне Средине за период 2023-2032. Пројект БХСов 2030 Плюс је покринут симболичном садњом Дрвећа у Садејеву, чему су присусовали нједно Краљевско височанство принцеза Викторио Швецке, швецка министриса зашлите околиша животне Средине и за Бела Ловин, та висуке дужностници из Босна и Херцеговине. Релевантни органи властина нива у Босна и Херцеговине, Федератфия Босна и Херцеговине, Републике Србска и Брчко дисркта Босна и Херцеговине подnjeli su zahhtjev ambasadi Šveцке za podršku u razvoju sve obuhvatnije strategije okoliša životnje Sredine, Босна i Херцеговине. Šveцка ambasada je od obrila zahhtjev i strategija će doprinjeti unapređenju pristupnom procesa Evropskoj uniji sa definisanim ključnim obavezama Босна i Херцеговине u tom smislu, kako bi se olakšali naredni koraci za napredak u sektoru okoliša životnje Sredine oseguravajući na taj način. Bolji standar za Bosno i Херцеговину i njene gradzane. Priprema BHSB 2035 povjerene Štokholmskom institutu za zaštitu okoliša. Zatožali strategije pokriva širu oblast okoliša životnje Sredine koja je u skladu sa 7 tematskih oblasti pravni stečovine Evropske unije. Upravljanje bodama, upravljanje otpadom, biodiversitet i zaštita prirode, kvalitet zraka, vazduha, klimatske promjene i energia, hemijska sigurnost, bezbjednost i puka, održivo upravljanje resursima, upravljanje okolišom životnom Sredinom. Stručnjaci i stručnjakinje na projektu su bili zadoženi za vođenje svake od ovih navedenih tematskih oblasti i to po dvoje za svaku oblast. Ovih 14 stručnjaka za jednostav članovima i džonicama radnih grupa upravljačkih odbora i upravnoj odbora su analizirali situaciju za 7 tematskih oblasti S, pa to su bili. Upravljanje bodama, dr. Selma Cengić i dr. dr. Svetlana Lolič. Upravljanje otpadom, dr. Irem Szilajđić, magistir Draženko Bielić, biodiversitet i zaštita prirode, dr. Senka Barudanović, dr. Milan Mataruga, kvalitet zraka, vazduha, klimatske promjene i energija, dr. Azirudim Husika, dr. Gorantrbić, hemijska sigurnost, bezbjednost i bukan, magistir Melina Džajić-Valjevac, dr. Borislav Malinović održivo upravljanje resursima, dr. Sanda Miđeč-Kurtagić, dr. Mihajlo Marković, upravljanje okolišom i životnim sredinom, magistir Maja Marević-Tiroj i magistir Snezana Mišić. Ovaj veliki projekt, zaista veliki, sastoji se od upravnogo odbravnogo odbora, či je članoveči neministrice, ministrice i institucija zaduženih za okoliš životnu sredinu, na nivojima Bosne i Herzegovine, federacije Bosne i Herzegovine, Republijke Srpske i Brčko distrkta. U pravljačkih odbora postaje četiri upravljačka odbora za svaki nivo vlasti u Bosne i Herzegovini, a članice i članovi su pomočnici ministara i stručno osoblje resurnih institucija. Zatim radne grupe, postoji 7 tematskih oblasti okoliša, koje su raspoređene u posedom radnih grupa za svaki nivo vlasti pojedinačno, odnosno ukupno 28 radnih grupa, mnogo zaista, mnogo stručnjaka i stručnjakinja u ovom projektu, što govori o njagovom zbiljnosti. Bosne i Herzegovina, ESAP 2030+, organizirano i 11 webinara u razlučitim temama, vezanih za okoliša životnu sredinu, a tokom tih webinara predstavljene su najbolje prakse i iskustva sa studijama slučajeva iz nekoliko zemalja Evropska Unija, da su donjeli priliku za razgovor sa vodečim stručnjacima o ovoj temi. Veminari koji su održani su pobljšanje kvalitete zraka, mjere, planiranje i strategije, uskladživanje i provetba zakonodavstva Evropska Unija u upravljanju odpadom, iskustvo iz Estonije, biodiverziditeti zaštita prirode u skladu sa standardima Evropska Unija i to od javnih politika do realizacije, unapređenje upravljanja vodnim resursima, koncesije za dobrovi društva, prednosti učešća javnosti o prejranju javnih politika okoliša životne sredine u vidu iskustva također Bosne i Hercegovine iz Estonije. Buka iz okoline opšti znača je utica i bukina zdravlje, što možemo naučiti od Evropska Unija i Švecki, hemijska bezbjednost u kontekstu Evropska Unije prenoznanja i sagodavanje pozitivnih praksi, održiva upravljanje resursima javne politike i praksa Evropska Unija u državama člonicama, zatim kroz prizmu društvene jednakosti do bolje politike zaštite okoliša životne sredine, imperativ smanjenja korištenja uglja u kontekstu energenske transicije Bosne i Hercegovine te strateško razmišlanje o drživosti uloga strateške proci neuticaja na okoliša životnu sredinu. U sklopu ove strategije objavljene i niz publikacija. Ovo je zaista bila vrlo kratka sažete najeva ovog velikog projekta, zbog kojeg smo danas tu detaljnje, naravno, samom projektu ćemo saznat i razgovarati danas u toku dana. Na samom početku pozivam gospodžu Ebus Meldberg šefiću razvoja ambasadi Švecki. Kako se načinati u sredinu sredinu, sreći sreći je tada. Srećo, da se možete načinati u sredinu u ovog velikog projekta. Ovo je zaštavno sredinu na sredinu na sredinu i sredinu na sredinu sredinu na sredinu na sredinu na sredinu. Sredinu načinu da se možete načinati. Sredinu na sredinu, u vode i soli i u boljšicu ročnog ročnog ročnog. Na dana iz 3 ljudi sredinu se je zaštavno ako je njištavno. Sredinu na sredinu na sredinu i ovog velika na 2022 rada je u vredinu. Na samom početku, sredinu se možete načinati u sredinu na sredinu na sredinu na sredinu na sredinu na sredinu. Stratica je to najbolje milost. Svijedna je uvijedna da se supojduje bih na svoj uvijednog EU, i da se supojduje s prvi partnerom da se svoje uvijedna uvijednog. U ovom uvijednog, da se uvijednog uvijednog uvijednog uvijednog. Svijedna, uvijednog uvijednog u koopraciji koja je stakljivana kvaličnog institucija isplana uvijednog suporta i ložitej koncinišlji kod prvom projekta. Ovo noćno program for sustainable transition sutra for short will provide the systems to implement environmental strategy on all levels of society and is planned to run for five years. But to be able to start, it is dependent on adoption of the counter-wide strategy for environment of Bosnian health. So of course we are eagerly waiting for that. In conclusion, I wish to thank Stockholm Environmental Institute and all project partners bringing this successfully forward to where we stand today. And also to thank each and every one of you who are linked to any component of the BIH SAP project for your personal commitment to a very good and important course. And taking experience and knowledge with you for a better living standard for people in BIH. So good luck to all of you in the future, good luck today. I think we will have an interesting meeting today and thank you very much. Dakle, bila je ovo Eva Smedberg, štefice razvojambasade šveckie, a u nastavku pozivam, Gospođu nas ihu pozir, ministricu federalnog ministarstva Okoliša i turizma također da vam sovrati. Dobar danas, mislimo sam da treća govorim, pa sam se malo opustila. Za dovojstvo mi bi donat su ovdje i jevo propratiti onoliko koliko budemo u mogućnosti vaše rezultate rade. Zahvaljujem se prije svega Dakle našim donatorima koji su kao partneri bili u zcijelo vrijeme projekta, kako smo mogli čuti od 19. godine do danas. Svima vama koji ste dali svoje vrijeme, trud i znanje i jevo učestvovali u izravi ovog važnog dokumenta. Ja sam od skora na poziciji ministrici federalnog ministarstva Okoliša i turizma. Neću reći da temu nisam pratila. Prethodnih godina sam bila zastvenica u federalnom parlamentu i nekako sam i bila fokusira na upravo na teme Okoliša. Tako da pozdravljam jednu ovakvu inicijativu koja će nam olakšati danu nivou države. Konačno imamo zajnečki dokument, odnosno dokument koji se sasto istri dijela, ali koji uvezuje kažem cijelu zemlju. Često kažem da pitanja Okoliša, da rijeke, da vode, da zrak. Da ta pitanja nemogu biti i neprepoznaju u administrativne granice. I zaista mi je drago da ćemo to na kraju i potvrditi kroz jedan ovakav dokument. Nadam se da ćemo ne samo danas nego i u naravnom periodu ostvarivati još čvršće i znacajnije veze, jedni sa drugima i da ćemo produblivati ova znanja i iskustva. I jevo za dobro biti cvih nas. Dakle, kažem, zemlja i svinjeni resursi su ono što zaista trebamo čuvati i bašteniti. I kad govorimo o razvoju, nekako mi se čini da u zadnje vrijeme razvoj, samo povezujemo sa ovim kratkotrajnim, nekim konsumerizmom ili kratkotrajnim investicijskim rezultatima, bilo bih sretna da to, ako možemo zajednički promjenjemo i da zaista zaštjetimo ono što treba da ostane inakon nas. Ja vam želim da nas ugodan radni dan. Nadam se da ćete imati vremena i da se družite na kafe pauzama. I jevo razminite kontakte i nadam se povežemo se svi skupa. Ja vam ostajem na raspolaganju. Moja vrata su vam otvorena. I ovog kad kažem ne govorim kao jednu floskulu koji u političari često kažu, stada sam na izvašnoj funkciji. I ste funkcije zaista želim da prije sve ga radimo zajednički i nadam se da ćemo imati i priliku da to i ostvarimo. Hvala, ugodan dan sumer. Ovo nas ihal pozder, ministorica Federalnog Ministarstvo okoliša i turizma. U nastavku pozijam gospodina Suvada Mašica, svefa oddjela vladeberško disrkta Bosniji Hercegovine, oddjela za imovinske i pravne poslave, također da vam sodati. Dobar da vam svema želim da vas sve sadračno pozdravim na račno njeznoj eksalenciju, Kraljevine Šveske. Ovom prilikom želim da se zahvalim Šveskoj ambasavdika kao donator ustrestava za izvedu strategije zašte životne sredine. Zatim prestovnicima institutar zaštu životne sredine i stokholmo ekspertima za pojedine komponente životne sredine kao i prestovnicima vladeberško disrkta Bosniji Hercegovine, koji su također dale svoj nesebičan doprenoskodradu u radni grupama, kako bi na kraju došli do kvalitetno-stratešku dokumenta, koje i zaista ima veliki značaj kako za Bosniji Hercegovine tako i za Brčko disrkta Bosniji Hercegovine. Strategija i akcion i plan zašte životne sredine SRP 2030+, je usvojenu novembru 2022. godine o strane skupštine Brčko disrkta Bosniji Hercegovine. Važno je i staći da je vlada Brčko disrkta Bosniji Hercegovine započila sa rješavanjem velikog infrastrukturnog projekta u Brčkom, a to je rješavanje izbrinjavanje 4. godpada u Brčko disrktu iz gradnjom centra za upravljanje odpadom, što je svakako jedna odmira navjedenih u strategije. Osim toga privodi se kraju izrada zakona i zašte životne sredine u Brčko disrktu Bosniji Hercegovine, a sve u cilju prihvatanja i implementiranja direktiva evropski unije u domaće zakonodavstvo i priprema Bosniji Hercegovine za vlada zakon evropski uniju, koja je također jedna od važnih mjera navjedenih u akcionom planu. Namjere da se u narednom destogodišnim planu nastajimo sarješavanje projekta o značaj za zaštitu i naprađenje životne sredine u Brčko disrktu, a tim je učitava Bosniji Hercegovine. Još jednu se svima sredinačno zahvaljujem i želimo mogu dan da. Hvala Ivana bio je to gospodina Suvad Mašić, sve fodila vlade Brčko disrta Bosniji Hercegovine, oddil zajmovinske i pravne poslove. U nastavku pozivam gospodžu Rado Milisav, savjetnicu ministro, ministarstvo, Vajnske trgovine i akonomskih odnasa Bosniji Hercegovine danam sobrati. Uvožena gospodja Smedmerg, poštovani ministri i uvožene kolege, budući da zbog prihodno preuzeti hopove i za minister Košanac nije bio mogućnosti da se predruži danas. Na samopočetku želim da vas u ministra sa spoljnetrgovine i akonomskih odnosa Bosniji Hercegovine pozdravim i zahvalim se na realizacije ovog značajnog projekta. Zahvalno, zdugo imamo prije svega donatorima. Krađveni Švecko je predstavljeno je putem ambasade Švecki u Bosniji Hercegovini i Švecki agenti za međenarodni razvoj se radio sida. I zahvaljući primarno prvenstveno vašoj pomoći i podršci danas za resultat da imamo jedan set dokumenata koji zajdučine strategiju i akcijni plan zaštite životne sredine koji nam prestavlja dobar osnov za dijelovanje u narodnih 10 godina. Ove dokument je značaj na više nivoa poročinjenice da nam pomaže u našem Evropskom putu, da nam pomaže u ispunjavanju obaveza iz sporozumostabilizacije i predruživanju, iz ozadim obaveza preuse tih po razvečiti međunarodnim kodincijama i međunarodnim sporozumama iz ove oblasti. On također mogućava prestavlja jednu mapu puta za finansiranje, bilo da je to sopstveno lokalno finansiranje, bilo međunarodno finansiranje, ali njegova najveća vrijednost je upravo u tome, što na jednom mjestu obrađu je najznačajnija pitanja iz oblasti ekologije koja su označaja za sve stanovnike u oba entiteta i u Brško distriktu i u tom kontekstu, želim da se zahvalim i kolegama iz resunih ministarsava iz institucija Federacija Bosnija, Republika Srpske Brško distrikta i naravno oni su kao nadežni za obla zaštiti životne sredine, dali izuzetan doprinos implementacija i pripremio ovog dokumenta. Naravno, cilokupan proces je profesionalo vođen o strane štokomstvom instituta zaštiti životne sredine. Tako da, vjerim da će ovaj dokument da na bude dobar temel na kojem možemo da gradimo buduće uspijeha, uspijeha, a ministarsav spoljne trgovine i ekonomijski hodnoste Bosniji Hercegovine će u okviru svojih nadležnosti biti dati svoj doprinos. Hvala vam. Hvala i vama. Bilo je ovo Rade Milisa, savjetnica ministra, ministarsava i ekonomijski hodnost Bosniji Hercegovine, a u nastavku pozivam gospodžu Ljenu Stanišlević, ministarstvo za prostorba planiranje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske da nam zaobrati. Dobar danas svima. Prije svaga želim da pozdravim gospodžu Smedberg, kolege iz Šveskog instituta, Šnokovhom instituta zašto životne sredine. Kospodu ministre, kolege koje uležene profesore i konsultante su radili na ovom veoma značajnom projektu. Meni je vrlo neobično sad kad kažemo da smo na završenje konferencii, jer je tokom ovaj zadnjih 3 godine smo se konkretno se sad toliko saživila sa ovim logom ovdje u pozatini to prostavne verovatno da vi smo imali određene skraćenice i to znači ovaj dokument, kao što smo mogli da se neponavljam kako su moji predkodnici to rekli, je bio zaista velik izazov za sve nas u Bosni i Herzegovini za Republiku Srpsku. To je bilo možda jedan od usudjem sreći najvećih projektata, znači gdje je ne samo zbog širine oblasti koju je strategija obradživala, nego izbog velikog broja učestnika i svih izazova koji smo imali tokom izrade kako klučujući i posledic narodnog situaciju sa covidom. Tako da sam pojedinim momentima kao operativac koji najviše možda prati poved nisam bilo član pravjačkih odbora, su bili Gospodža Radusini, Gospodne Gospodja Golić, nažalost Gospodni vipotnik novi ministari Gospodža Radusini nisu mogli da nas biti ovde zbog zbog radnja pa u njihovo ime želim također da vas pozdravim ja jednostavno više ne znam šta bi moga reći, a da nisam reka kažem prije svega je Gospodino Bernadasu i Gospodino Avdicu i kolegicama Nadiri Senki jednostavno toliko smo se puta čuli da je jednostavno nedostajacem i sve ono što se dešavalo zadnje 3 godine očekujem da će nastavkom projekta koji je pred nama znači da ćemo dobiti prvi akcion i plan i Republika Srpska je samo da naglasim da je u prošle godine u oktober usvojila strategiju zašte životnih srednjih Republika Srpske i da su sada trenutno intensivne aktivnosti da se osigura pozitivno myšlenje Republika Srpske na strategiju zašte životnih srednjih Bosnjih Herzegovine i iskredo se nadam da će to usljediti u veoma brzom roko. Chvala vam svima i želimam uspišan rad. Chvala i vama. Bilo je ovoljena Stanišlević iz ministarstvo za prostor na planiranje grđuvinarstvo i ekologi Republika Srpske a sada pozivam gospodina Mons Nilsona izrašnog direktora Štochomskog instituta za okoliš također da nam savrati. Srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih srednjih ti učiniti pri Blockeru. Nombro, želite, ali brat formulari pakietak, učiniti na vrste, poč cohesive, i učiniti na zaštacima i učiniti učiniti. Nomarjeću oštocu, o zavodima, o učinima i baćousnih uslju, učiniti, iputiti, sekad, kakoša i nas testo... Učiniti, da je učinit učiniti, učiniti, i prošla ne sado... i strategije. I bilo svoje sviščajnje 76 korisponente padili da je taj обodni ekip, svoje malo idemo učinati. I卻 bi smo je značili uvrvim vrvima s strategijne obodnih obodnih zaćnjetar, prcosti začinati i svoje učinati. Projekta je to, uvrvima, učinati je to, učinati je to, učinati je to, učinati je to. I  monte   思 breeze  咪 lola  dvr nt  si  s'upibt adjudon   tla' t 지' exhaust n con ovar polarization   t' s repr 기�acей, I koža sam pravi i da samy nešto bilo povrdu na prezentaciju, da samy da da zemljam naše nješte srećne ljude, da se nam je napravila i da samy da imam srećna ljude. Našli srećno ljude je involirala na ovaj proces i da sami srećno ljude za drugi proces. A povrdu samy da samy da samy dobro. Da samy da samy da samy da samy da samy dobro i dobro. Zvom, da samy da nešto bilo našta o uvijedna reprezentaciju. ali to možete svići i ti, Trenka, Aisha, especially taj nešto, što se je učinno, ali tu je biti vrlo sajeli na ovom vrcu. To možete svići na ušacetak i ušaceti i ušaceti ušaceti, koji je biti vrlo začela na užadnih pristice i ušaceti i ušaceti povijednih pristice. Svoje stavnih pristice je bilo, ali je biti vrlapad, za ukljevačenje, to nemačno prvno i prvno. Ukljevačenje se ukljevačenje, i nemačno, ukljevačenje se ukljevačenje ukljevačenje i ukljevačenje je vrlo dobro. Ukljevačenje se ukljevačenje, je ukljevačen da je sve ukljevačenje iz Stockholm i Maramen, ispredačnog instituta. Ukljevačenje sve ukljevačenje iz Swedena i Maramen i protekšnog agency i protekšnog unikovacija u njegu sve. Ukljevačenja i chemijanog dugitaloud et board, de conta, PCRI, Institute on Protection Ecology from Republic of CERSCA, who have been working on the financial assessments, who have been working on the strategic environmental assessment, who have been huge amount of people supporting this work. Our project team, and this is also not maybe all the people being involved, but kind of the core people who have been also working, Thank a lot to all of us and I think local partner. I think also, like really big thanks, I think these are the people who make kind of also everything happen and everything appear where it should suppose to appear and provide all sorts of support and from administrative to expertise and really been a professional partnership. That's it from my side, thank you very much. Hvala još jednom, je to gospodin Bernarda z Pade Gimas i z Štoklunckog instituta za okolje. Svedlo kratko je pomenuo i film koji ćemo pogodati u nastavku. Dakle, promotivni film je projekt ASAP u kojem javne ličnosti i ličnosti iz Bosne i Hercegovine prenosite poruke o važnosti zaštite okolješa. Dali smo spremni da preuzmemo odgovornost za ekološki probleme koje stvaramo? Moguli građani i građanke Bosne i Hercegovine postati pravi savjeznici prirode? Vrjeme ističe za prirodu i za nas. Prinemo dovoljno o Bosnjskom mrko-medvedu našem prijevskom drzdenjaku Savijemu Šišmišu. Rekov bih da ne i da možemo nogo bolje i mnogo više. Ja zaista mislim da svi imamo pravo da udišemo čist drag i da živimo u zdravu i lijepu životnoj stradini i zbog toga problemo nešćišćenja zraka treba da postane i prioritet. Svi građana i građanki i Bosne i Hercegovine dišenje postoje. Ono su tu oko nas i ne zaboravite da promjene kreću od nas samih. Treba nam pomoćka koji bi naša očekivanja postala i naša svarnost. A ne samo česte priše o lošu i kvaliteti zraka veći prava dijela. Vreme da BJH pređe na cirkularno ekonomiju koja pristup uzmiju potrebi baci, mjenja pristupom konavnu potreba resursa. Tako bi se približili posizanje siljeva o drživog razvoja. Zašto je, zašto je okoliša bitno? Za nas, za naše porece, generalno za društvo. Pomovnišljeno to je prvencono za to što, zašto je okoliša mi i štitimo zdravio ljudivno što najbitnije. Džute ima jeva ekonomijski aspekt, a to možemo zapozdomać u radnu snagu i možemo smaniti troškove koji su vezana za ekološkoj probleme. Pa slažim se, ali mi čini mi se svih. Postajemo svijestni ove naši majke, ge i zemlje u kojoj smo. I svijesti smo da smo nešta dobili i da moramo i drugima ostavitim generacijom koje dolazi za nas. Na putu smo da dobijemo našu prvu strategiju i akcion i plan zaštite okoliša, na kojima su zajedno radile sve relevantne nadležne institucije. Ministarstvo bajenske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, Federalno Ministarstvo okolišaj turizma, Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske i odjeljenje za prostorno planiranje i imovinsko pravne poslove vlade vrćkodistrikta Bosne i Hercegovine, krijirele su zajedno BHSAP 2030+. Sjajom film morate priznati, ješ jednom da spoceti koliko samo prirodnih ljepota i bogacstva ima ova naša ljepa država, kratka kaffe pauza, nakon toga smo opet na ovom mjestu i zajedno ćemo realizirati prvi od dva današnja panela. Kratku se odmorite, a onda smo opet zajedno. Odlučili smo da imamo oba panela, jedan za drugim, kako bi smo imali svu vašu pažnju fullu saznanjima, koja su jako bitna za budućnost Bosne i Hercegovine kada je u pitanju ova tema. Prvi panel je refleksija o procesu razvoja SAP i preporuke za buduće donošenje politika. Čajte panelista su tu već se nama, po pozivam danam se pridružen. Kika Svetlen Babić, stručna sadnica, agencija, zaravnopravnost spolova Bosne i Hercegovine. Izvojte. Zatim Mirza Hujić, pomočnik ministra, Ministerstvo Vajnjske Trgovine i Akonomski hodnost Bosne i Hercegovine. Tu je se nama i Samir Lemeš, redomni profesor, dekan poetahničkog fakulteta Universiteta Zenica, sjednik uprenog odbora, ekoforoma Zenica. Dobar došli. Ižao Pedro Silva, stručnjak za stratešku procijenu okoliša. Izvolite. Dakle, ponavim još jednom. Ovo je prvi panel refleksija o procesu razvoja SAP, preporuke za buduće donošenje politika, slobodno u koliko budete žalili, budete i vi dijelom direktno ovog panela. U budučnosti, kada je u bitanju ova tema i češće razgovatiti na ovaj način i ovom prigedom. Za početak koliko i kako Bosne i Hercegovine na nivojima koje predstavljate, poklanja pažnju, zaštiti okoliša životne sredine. Čuvaj dama. Može hvala. Prvo da vas pozdravim sve i u ima agencije Zavravno prano spolova, koja djelu okviru Ministarsa za Ljudska Prava i Izbijeglice. I da kažem da smo mi kao institucija na nivoju Bosne i Hercegovine bili od početka uključene i uzradu strategije. Sada naravno da će iz perspektive struke mnogi, znatim, mnogo više reći o ovome. Ali ja samo mogu da kažem da je generalno svijest o zaštiti okoliša nezadovoljavajuće. Onda z druge strane svijest o važnosti ravnopravnosti spolova, generalno nije na zadovoljavajućim nivou i kada je u pitanju istručna i šira javnost. Onda još integracija ravnopravnosti spolova u oblast zaštite okoliša je sad posebno, ili teška i teško razumljiva. Tako da zaista u ovom procesu nekom imamo dvostruki imač. Jel učili smo jedni od drugih, zašto je jedno važno, ravnopravnosti spolova i zaštita okoliša međusektorske cross-cut inductivnosti, koje se u svim nekim politikama u razvojnim projektima, programama pojavlju kao takve moraju usajali integrisati. Tako da smo tu na istom. Kad još to dvoje pomirimo, to je zaista jedan zahtjevan proces i u ovom nekom procesu smo stvarno učili moja iskustva kao nekoko radina na uoblasti ravnopravnosti spolova su zaista pohvalna. Gospodine Hujču, kada u pitanju nivog koji vi pradstavljate isto pitanje, koliko Bosne hercegovi nas pokanja pažnje ovoj temi, dakle zaštita okoliša zaštita životne sredine, kako bi ste vi ocjenili tu pažnje? Evo pozdravljam se. Bi se kao i pretvunicu i zahtvalio Krajljeni Švetskoj na ovoj značajnoj pomoći koji smo primili kroz ovaj projektat. Ta pomoć je imala više aspekata. Se neogleda sam u tom konačnom ili finalnom dokumentu koji imamo, koji trebamo još da usvojimo. Već u samom procesu, ključen je tu, po moju mišljenju, proces izrade dokumenta, gdje smo kroz, možda, prvi put u Bosnijacegu nepriminjen, ta je participatorni pristup, što u prevo znači da svi učestnici mogu da učestuvaju u samom procesu, ali kroz proces mi smo stekli neka nova znanja, novi je vještine, bil smo tako da kažem prinudženi da na sakodnjemnom kontaktu razmjenjemo neke informacije, usaglašavamo sa određenim pitanjima, dolazimo do najboljih ili do mogućih rješenja. Bosnija Hercegovna, kao što svi znate, nema državno-ministarstvo zaštite okoliša, kao što to ima većina zemalja, razdok tome jeste specificičnost uređenja Bosnije Hercegovne. Unutar, ministarstva vanske trgovne ekonomske odnosa postoji sektor za vodne resurse turizami zašto okoliša, koji mi aru kovodi i znači mi smo prije svega fokusirani na ove aktivnosti koje se odnose na ispunjavanje međunarni obavje za Bosnija Hercegovna sektoru okoliša, za ispunjavanje u ih zatjeva, koji proizilaze iz velikog bra međunarni konvencija, ali takođi imamo svoju važnu ulogu u procesu ispunjavanja obavje za prema Evropskoj komisiji odnosno ispunjavanju na putu Kačlanso Evropskoj Uniji. Uvijek je postoja spitanja, da li je dovoljno to što mi i radi, ili što radi istitucije, vidjet ćemo to na osnovu nekih indikatora konkretno sad kad u svojimelo u strategiju imamo indikator na osnovu koje ćemo pratiti ispunjavanje, realizaciju, implementaciju strategiju i to će nam dati neke odvore. Generalno, ono što smatram kao državni službenik je da kompletna državna služba i na nevoj Bosnji Ercegovni, a i na nevoj entitijeta i vrškoj distrsta zahtjeva jednu ozbiljnu reformu. Zato što se mi sočavamo sa velikim izazovima odlaska ljudi iz državni službe što u zaslužene pensije ili na tržište ili prnalazati novi poslova, tako da u unitaru institucija ostaje sve manji i manji broj stručnih ljudi ili ne angažuju se, ne uvode se u sisteme mladi ljudi koji su zainteresirane da se izgrađuju u polju zašte okoliša u okviru institucija. To je jedan od veliki izazova i u kroz ovaj projektu smo i o tom pitanju i tom pitanju smo odavali posebnu pažno, a to će biti adresirano, nadamo se u novom projektu koji treba da nam pomogne za implementaciju ovog projektu. Mislim da je dovojno za početak. Za uvod profesora, što kaže Struka? Ja sam ovdje u ostruku koju ulozi prestavdan civilnu društvo, dvije komponente civilnu društvo, jedna komponenta su Udruženja i nevladim sektor koji bi uklučeno ovdje u smisnu nekakvog da kaže u nadzornog organa, nekoko nadgleda kompletan proces i mogu smo se malo više uključiti. Akademijska zajednica s drugej strane nije dovojno uključena, nije bilo dovojno uključena ovaj proces. Jeste jednim bjelom, ali imamo puno više. Sika pogodna kolikom imam univeriteta i fakultete u Bosnii Hevcegovi, mislim da se trebalo puno više i puno značajne je uključiti. Nažalost, od nas se dešava da prestavnici akademijskij zajednice više su da kažem okvinuti držišno i da nekad spremni su da učestvuju utraženje opravdanja za neke projekte koji nisu baš okolišno prihvatljivi. Mi počinjesto se dešava da mi borbu protiv klimatskih promijena i borbu za zašto okolišne kako zlov potribi. Imao, imao smo ovaj primjer sa minihidra elektranama gdje smo zalutali na jednu stranu kao minihidra elektrana će riješiti pitanje klimatskih promijena do prinići da se ta problemi riješi međutim puno drugih većih problema su izazvani. E onda je tu civilno društvo nastupilo i čini mi se da se narati dobro promijenio na tu stranu i tu smo na neki način našto i napraviti. Tako da narati se promijenio u zadnji 10 godina je sad puno više na džendi zašto okolišanego što je bila, međutim ima još uvijek prostora za pobošanje. Kažete da akademicka zajednica nije dovoljne uklučena zašto? Pa joj malo presem pokošao odgovoriti nekako su da kažem upitanje i kvalitije takademickje zajednice. Da je do akademickje zajednice ili do onih koji se bave ovim pitanjima? Pa misi da je više ukupno stanje akademickje zajednice takvo da nije na zadevoljavajućim nivo. Piše okrinu to držištu mi smo nekako visoko obrazovanje i nauku svatili kao neku komercjalnu robu a ne kao neko opšte društveno dobro koje treba da se iskoristi da bi društvo te bodite napri. Međutim kada jeste uklučen akademicka zajednica evo konkretno kada se ovakvi projekti u pitanju, jeste li zadovodni načinom na koji se taj resurs koji je uklučen koristi znanja, ono kojeg mi imamo u Bosnih Hercerovu? Ono liko koliko ga imamo da. Za vas pitanje, da li je tema o kojoj strategija govori u Evropi i svijetu među vodećima za raspravu? Za gospodina Ža? Sorry, da li je tema o kojoj strategija govori u Evropi i svijetu među vodećima za raspravu? Da li ovo tema broj jaden u svijetu? Zaštite životne sradine i okviša? Ja, ovko, taj typ strategiju sredno je vrdećeno u svijetu sepoj, da se pripravili sema u svijetu bovori da se uključili. To se uključili u svijetu, da se uključili u svijetu i da se opravili dobro. Stoje ova strategija i zašta And that, exactly those challenges that we are facing. Bosnia is not doing anything different from the rest of the world, the rest of the European Union, and it is not a strategy, that it is not detached from the rest of international commitments and concerns that we are facing. To je nekoj unika, Bosnia, na točnu razljuči, jer problemo je učiniti i solucije da se je učiniti. Gdje je u kojima vlastima? Možete vi, gospode, nežal nastaviti najčešći kamenspoticanje da se tako izrazim kada govorimo zaštcije životne sredine. Kako je izrazim, koji je klimat, učiniti i biodiversitet? To je učiniti. Učiniti nie je učiniti, da je učiniti izrazima. Sva svakom se božečne kravice, ali učiniti učiniti učiniti i se je učiniti, kada je učiniti i se je učiniti. Tako, nam je nešto nekoj resursi, da se potreba staviti klimačne svete učini, da se je ještje to da je svečeno. I to je reflekte na začinu. Sve ještje se učinu. Na Unijski ljubi, u njih nekada nekada nekaj polis, nekaj polis, da je učinu i da se dobrodila učinu i da se da je solišnja da dobrodila solišnja i financija da se pokazati ovo. Tak je učinjena i u učinju, da se na svoj učinje, to je učinje, i ušli proveni da je to, da učinjena, da se učinjena, da se učinjena, ušli proveni da je to, da je to učinje. Neljemo se da se učinje ovo problem, ovo je učinje, da je učinje, da je učinje, da je učinje i ovo tez i ovo sve grubi, da je Bernada se učinje. u ukošljenu imamo veći objeviti, ovo da se želimo da mene chevimo te virte, ali da sada te držatar srednih brgi nekoj ušli se malo izgledali i nekoj mogali nekoj da je svak izgledali, kada je se bužete očinitima, očinitima strategija. To je svečno, da je svečnije učiniti, da je učiniti, da se učiniti, kako smo, kako se učiniti, izstavimo, učiniti komentarne solucije i solucije, da se učiniti učiniti, tj. načiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti, da je učiniti učiniti, da je učiniti, da je učiniti. Kažete se da se klimatske promjene već dišalaju mi kao pojedinci, jesmo u svijesnu toga. Ovični ljudi, gradzani. Tako. Pobili se odmahno. Kako se sve odmahno učinili u kraju. Like drubi, like forest fires, like new diseases that are starting to appear, i i for Portugal. A i na sve nautika, there was like social alarm that they have the new mosquito in the southern of Portugal coming from the tropics and bringing new diseases and they are big alarm. So, these are the effects of climate change. Oni je tamo, da trebamo otvoriti solušanje. Profesor, alenaš li za vas isto pitanje kada govorimo oblastima koje pokriva ova strategija? Gdje je najčešće u Bosni herce govom i Kamenspotica? Kamenspoticaanja pomenije to što se siromaštvo upotrebljava kao izgovor za nedilovanji. Mi vrlo često budemo suočeni dači primjer zemice kao industrijskog rada, gdje imamo veliku željezaru koju vlastišto međunarne korporacije i mi godinama pokušavamo da natiramo investitora, da investira, da smanji uticaj na okoliš. Svaki puce suočavamo sa istim pitanje, sa istom barijerom Kamenspoticaanja. Ostači ljudi bez posla. A tu stvari je odraz neznanja, zato što nije tačno da će ljudi ostati bez posla, željezara može da radi i radi i u drugim zemljama u potpunosti poštujoći propise, tako da mislite da je najveći spoticaj, Kamenspoticaanju stvari neznanje. Naman nedostaje informacija i nedostaje navznanje i upravo zato je vrijedno ovakav prijistup, da smo mi kroz izradovatnih strategija imali prijeliku da naučimo od Svecki kako to može, da netražimo izgovor, onaj ko ne želi nešto da uradi on traži izgovor, a onaj ko hoće da to riješi, onda traži rješenje. Ne znamo zato što ne znamo ili ne znamo zato što nam se nedat da znamo? Znanje je danas dostupno sve prisudno. Mi ne želimo da učimo, mi se pravimo pre-pametni i mi ne želimo da učimo u stvari. Znanje je dostupno samo treba da ga tražim. Ih tako uznamo, absolutno. Gospodina Hujicu, što bi ste vi rejkali? Dije su preptake, šta je to što najviš se koći u pojdimim oblastima boljina predak nego što trenutno jeste? Ima tu više faktora na Arma. Jedan od, hajde, kažemo, glavni faktora je ste ta, da se dolazi s nekog vrha, znači politička opredijeljenost da se krejne u neke aktivnosti. Kad postoji ta politička opredijeljenost koja se definiše kroz neke odluke za akone, onda stvari mnogo idu lakše. Nam je problem doći do takvih političkih rješenja, zato što uvijek imaju neki drugi prioritet, kao što je uvaženi profesora rekao. Nam je uvijek nešto važnije od okoliša, tako da još uvijek nije svijest, kod donosioca najviših odluka ovoj zemlji, izražena u smislu okoliša zašte okoliša, a bojim se da će biti kasno, kad nam to sima dođe, ili u glavu da trebamo nešto preduziti, ili bolj je sprečiti nego liječiti. E sada mi kao neka, a da kažemo manja zemlja u poređenju sa većim zemljama, pitanje koliko možemo doprinijeti u oblažavanju posljedit sa elektrimatskih promijena, ali na svim tim međunarnim formama ne postavlja snikat pitanje koliko ste vi veliki, već šta možete učinti, da li ste spremni da nešto učinite. Znači, kontinuirano se treba rati na podizanju svijesti, podizanju kapaciteta i, naravno, donišljenju zvarući odlu, kako se ne bi bavili posled, sama već kako bi je unapredimala rješenja za neke situacije. Je bitno koliko smo veliki, sato posledit u tih vodobregove vađa, tako da u suštini možemo mite, kako smo što nekad možda nas malo treba samo poguriti. Gospodil, Sjetljn Babić, pretpostavljam da će se i vi složiti u suštini, da puno toga se u Bosni Hercigovini može napraviti u ovom pitanju samo ako nam se, kao svoje strategije u bitenju da šansa. Gdje vi vidite, može i šansa, ali prepreke koje bi eventualno trebalo odklati. Pa, da, ja se zaista slažem sa ovim svim izazovima koji su veći navedani. Tim priješto, samo sam htila dodat palomija na pamet iz perspektive obično građena pojedinca, ali čini mi se da nekada, stvarno dok se nedese neke rizicne situacije, dok se nedese poplave, dok se nedese i nešto, nismo ni svijesni. I nema tu, nema preventive, kako bih vam reklam, mislim jednostavno, zato se slažem sa svim ovim, što je gospodin Hujicir rekao. A prepreke mogu govoriti i sa nivoga politika, prepreke postoje, mislim, ovdje vam je, mislim, ovakav pasticipatovran pristup, izrade strategije u jednoj Bosni Hercigovini za mislim, iz perspektive projekte, tako izazovan proces bio da u našoj države, koja je toliko fragmentirana, sam proces izrade, a kamoli implementacije je izazovan. Mislim, znate, sve prioritet osim, osim klimatskih promijena i zašljete okoliša. Sve prioritet, prioritet su ustavne narležnosti u odnosu na interes žrtve nasilje. I tako dalje, mislim, prepreka ima, konkretno što se tiče ravnoprannosti spolova, mi imamo ovdje nedostatak statistike, nedostatak znanja, nedostatak opšte razumjevanja. Kako je to sad uloga? Zašto su to različite ulogje, potrebe interesi žena i muškaraca? Zašto je važno uloga, recimo, žena u, nezam, razvijanju nekih održive, ekološki prihvatljivih sistema, potrošnje, proizvodnje i potrošnje, upravljanju, resresima i tako. Sve su to izazove, znači treba nam puno zanja, ali treba nam puno interesovanje. Zašto je važno? Evo sada, zašto je važno uloga žena u tim oblastima koje ste pomijeni, recimo? Da, vidite, mnogo je lakše, recimo, svat zašto je važno uloga žene u oblastima za pošljavanje, u oblastima obrazovanja, u nekim oblastima, u socijalnim ustimama i tako. Kada je uku pitanju zašljete okoliša, to svanno izizkuje jedno istraživanje, interesovanje, mislim, ko brer ljakovi to bilje, ko proizvodi tu hranu, ko to ima najveći pristup vodama, mislim energetici, energiji, kako se ona koristi u domačinstima, kako žene pristupaju u tome, kako žene, kako ulogu imaju, recimo, kada su u pitanju poplavi, gdje je njena uloga, koliki je taj doprinos žena koji se uopšte ne vidi. Da li se u tome govori? Pa govori se, govori se sve više i više, govori se, ali je to nedovoljno, mi smo svi možda postali malo nestrpliv, znate, i malo nam je, ne možemo stavno uzimatite neke izazove kao izgovor. Što smo stari, ja govorim i svoje perspektive, sve sam nestrplivija, prije sam govorila, ne mogu se rezultati dobiti prekornoće, ja bi isacila prekornoće. Jednostavno je tako, mislim. Jako je sporo, jako je teško, govori se, naravno da se govori, ali je problem u tome, što ravnopravno spolova kao ostalom, ne zašto to okoliko, nekako je nije prioritet. Da, na globalnom nivou je činjenice da su to sada postale u nekom globalnom diskursu top teme, ali puno još vremena treba dok se stvano nekako to počne živjeti, razunjeti dok se to počne živjeti i nekako skvatati na pravi. Kada su u pitanju te teme, što mislite, ko je odgovoran zbog čega su ave teme sada top teme u svijetu? Ja su li politike ili ipak projekti ovog tipa postaju se glasni i glasni? Možete, možete da? Pa tu je važna sinergija svih, naravno, i pritisak javnosti je vrlo važan, kao občni jel. Građani osjećamo posledce klimatskih promjena, konkretno. I onda želimo da, ako smo jednom doživjeli poplavje, da i ne doživimo sedjeći pu, kad na raste vodostaje, kad budu obilne, padavne i tražimo co i neki politički predstavni kada nešto preduzmu po tom pitanju. E sad, imam osjećaj da je saspeh ta Bosnija Ercegvuna je to nekako lakše, kada su u pitanju neka globalna kretanja, globalna pitanja mi tu lakše dođemo do neki kompromisa i do rješenja. Ovo je, BHSF 20, 30 plus je prvi puta da na jednom mjestu imamo sve te mjere međusobno usklađane, povezane, harmonizirane i da to na kraju dobiva neki smis, od osada je, neko to ospomenu, mjere su u glavnom i politike bile fragmentirane, sake radio, ono što misli da treba da radi, što ne kaže, ne smatram da i to možda pogrešno, naravno da lokalna zajnica najbolje ne potrebe, ale ako ćemo doći do pravih rezultata, ipak treba postavati neka neku sklađivanje, koordinacija, dogovaranje, sam naravno međunarni partnerima i prijateljskim zemljama kao što je švecka, onda postaje još lakše, jer imamo prijatelji, imamo njihova iskustva, imamo novac koji su nam izdvojili da nama budi u stvari bolje. Tako da moja pojima tog što ja pričam, jestli da je ESAP on možda nije idealan, ja sam bio jedan od najvećih možda kritičara u samom procesu izrad IESAPa, negdje sam svjesno kritikovalo da bi dobili neke bolje rezultate, negdje sam kritikovalo što sam smatrao da ti ta rješenja nisu dobra, koja su predložena, kritikovalo sam i experte koji su radli na projektu, smatrao sam da nami bila potrebna veća EU eksperata, zbogonovog što slijedi i nakon ESAPa i na samom EU putu, negdje sam ja pravio greške, ja priznam da sam možda bio tu malo, nekada oštar ili ne taktičan, ali finalni rezultat koji smo dobili jeste puno bolje, nego što smo imali, mači ni prije nismo imali to što imamo i ali danas odnosno kada usvojimo, jer dok ne usvojimo, jako ne usvojimo projekt, kad se će ostaviti na nekom učinju. Sadržaja strategija, prof. Lemeš može za vas pitanje, sadržaja strategija i projekta pokriva širu oblast okoliša životne sredine koja je u skladu sa tematskim oblastima pravne stečerine Evropske unije, govorili smo već o tome upravljanje vodama, od pedombiju diversitet, održadanje resursima, dale su sve oblasti ove i strategije u Bosni i Hercegovini podjeden jako važne, pod dva pojednako zastupljene. Važne? Jesu. Nemoguće izdvojiti, možemo možda napraviti prioritejete šta je važnije, šta bi trebalo hitnije rješavati. Bi obično u aktivizmu, nevladi sektor gleda šta je požar, šta se treba hitnogast, onda napravimo nekako prioritejete, bez raka možemo par minuta, pa smo se onda svi fokusirali raka, pa bez vode možemo malo krače, pa smo onda sljedeći korak je voda, pa bez hrane možemo malo duži, možemo čakim mjesej zdana, pa nam je to ostalo nekako pri kraju, bukud možemo trpiti malo izgleda duže posljedice, posljedice zagađenja hemikalijama osjetimo tek puno kasnije i nekako smo tako tu i poredali, a možda je to naopako, mislim da su sve ove je oblasti, vrlo važne, i da smo imamo ogrančene kapacitete i ako vidio smo učestuvalo ovdje 800 tina učestni kaj to bilo i na izgled dijelu je kao da tu ima dovoljno kapaciteta da se sve to rješava, već otim ako uzvijete da je to broj ljudi na nivou četave države a u drugim zemljama imate samo jednu agenciju koja ima toliko zaposlanih, onda vidite da to nije dovoljno, imamo nedovoljne kapacitete i abi sad zpomenu, ovo nije jedini projekt koji švecka podržava, švecka je napravo jedan fantastičan pristup gdje su pokrili sve oblasti gdje imate podršku u razvoju strategijskih dokumenata imate drugi projekt atjačanja kapaciteta istitucija, istituciju s te koje to treba da radi imaju joši projekt atjačanja civilnog roštva tako da neku sve obuhvatno rješenje trebalo bi da dovede do rješenja i do poboljšanja stanja znači moramo se rasporeviti, malo nas je i moramo racionalno koristiti ovo što imamo na raspolaganju kako bi smo uspjeli realizovati da ne ulazi sad u drugu u narodnu temo, narodna tema implementacija tako da nećemo sad da to ne triče Dobro, to ćemo kasnije gospodina Silva, evo, prema vašem iskustvu kada govorimo o području Van Bosne i Hercegovine, evo Evrope svijeta da kažemo kako bi ste vi povedali pohitnosti i da se uopšte može tako povedati pohitnosti, šta nam je bitnije zrak, voda zaštita od buke zaštita od hemijskih sredstava se ono očamo govori strategije sredstava proravljajte sredstava je uvijedna ali samih da kako se sredstava sredstava nećemo uvijedna uvijedna da je uvijedna ali da se uvijedna sredstava da se uvijedna, uvijedna uvijedna uvijedna proravljajte se na participatoriju inchotanske prioričche reš likely ba da se uvijeadno na kanalim a da se nešta od ulatu ali da se l commentari kao uvijedna le zašte o uvijedna uvijedna se sredstjava dim polished četak koja domoje sredstv Najo koja finata do pas procribe après Prijevac je moja štipa. Pozirno je da se svoje uvijemo, i to je uvijemo, da je to uvijemo, da se nekako se potreba ukljevaći. I da se potreba ukljevaći, da se potreba ukljevaći, da se potreba ukljevaći, da se potreba ukljevaći, da se potreba ukljevaći. Uvijemo, Bosnije, to je to ovo nisam odmah, da se ne potreba ukljevaći. To je ukljevaći, to je ukljevaći, to je ukljevaći. Značujemo, da se je ukljevaći. Ukljevaći, da se nje se ukljevaći i da se nje se ukljevaći, da se potreba ukljevaći. Ili je žalite odgovoriti, prof. Lemeš, imamo da kapaciteta, da možemo... Samokratko da odgovorim, imamo kapaciteta i trebamo ih racionalno koristiti. Nemoramo se duplati, nemora biti centralizirano slaženice, može biti dispergovano, ali da se onda dogovorimo ko će radišta i onda nisi da možemo odgovoriti za zemlje. U komenu je, gospodin Silva, koliko je i uređenost Bosni Hercegovine tu nešto, o čemu dodatno treba razgovarati, ali avokvo što je sam rekao, imamo strategiju i svi ovdje tome sjedočimo sada je na nama, da to ili implementiramo za dalje. Gospodin, ne ujeću koliko ovakvih projekti doprinose bolje promoci Bosni Hercegovine u smislu ekonomiskog, turističkog, društvenog potencijala? Svaka pozitivna vijest doprinosi bolje mimić u jedne zemlje. Mislim da bi usvajanja strategije, ona je bila jedna fantastična vijest za sve oblasti života u Bosni Hercegovini. Projekat dokumentiju je u obziruzeo i pitanja okoliša, naravno i kao i mnoga druga pitanja, ali ono što će najviše imati, tako da kažem, koristi Bosna Hercegovina jeste, što će dokazati da je sposobna da razvije i da donese jedan ovako označajan dokument. Naravno, mi u ovoj prve fazi nismo bila možda sposobni sam i da to uradimo i zato smo imali u pomoć, ali Kraljemu Nišvecki, ali sam taj čin usvajanja vako važnog dokumenta, koji je bio izuzetno procesijal u svajnjetog dokumenta, izrade iz svajnjetog dokumenta, izuzetno komplikovan s velkim brojem učestnika, sama oblast je dosta široka, kompleksna. To dokazuje da smo mi spremni i sposobni da pratimo evropske trendove, evropske zahtjeve, da ispunjavamo obaveze i to je jedna strana medalje, druga strana medalje će biti implementacija. Znači u Bosnijercegovnoj uvijek je problem da se nešto usvoji, da se nešto transponuje, preuzme, ali zaista pravo pitanja, to znaju moji sradnici i kolege iz entitijenskih ministarstava okoliša iz Brčko distrikta, da je pitanje sama implementacije, ono gdje se pojavljaju ti pravi stručni problem. Tako da bi ja volio da mi dođemo jednog dana na praj nivod, da mi laku usvajamo ove dokumente, da budemo dobro istrenirani, da budemo u dobroj kondici i da se više bavimo implementacijom provođenjem raznih ovih mjera i samim timem unapređenjem naše životne sredne. Na dobro bi su u putu, ako ništo mogu sugligati na ovo, ali pa da ću dođere toga, absolutno da postavimo dobre pebenje. Gospod, svetlen Babić, i za Vas isto pitanje, je li ovo dobro zaimić, da je dobro zaimić, opet bovoreći iz perspektive, onož ga što je mandat moje institucije, način na koji su integristan međosektorska pitanja, kao što je ramno pravno žena i muškaraca, društvena, jednako socijalno istručene grupi. Tako dalje je svano jedan dobrim primjer kako to treba raditi. I mi to često promolišemo svogdje kada možemo. Evo prošli godine recimo, bilo komisija za statu držena, koja se održava svake godine u New Yorku na određenu temu. I prošle godine je tema, bila upravo rod i okoliš. I tada smo pošto svaka država, ili daje statementa, daje izjave i izlaganje, ima promovišali ovu strategiju. Mi promovišemo strategiju, ne promovišemo projekt. Mislim, isma ono, s nekog dobi institucionalno polis i nivoa. I zaista načina koji je to integrisano je način da to je jedan primjer dobrej prakse koji treba promovišati. Onda u nekom jeli daljem smislu, u nekog ekonomiskog i socijalnog aspektu. I tako dalje i koliko u opšte ramnopravno spolova i pogotovo jelu kontekse zaštite okoliša doprinosi kompletnom prosperitetu. I neko jeli ekonomiskom ekonomiskom prosperitetu kompletnog i društva u cijelini je nešto što treba promovirati i nešto što je svano dokazano u nekim i pokazano u nekim, možda da tako kažem razvijenim sistemom. Prof. Lemes, isto pitanje, poboljšavamo imič na ovaj način? Na dva načina, jedan način je imič poboljšavamo time što pokazimo da smo svjesni. Svjesni smo da je ove teme. Imamo strategiju, znamo gdje idemo. A drugo je poruka koja se šalje u stanju smo da saradžavimo. I mi već, decenni imaš šaljemo svijet neku poruku neki iniđosebih, mi smo neki koji se stanlo svađaju. A ovaj projekt pokazili kako zaista ima prostjora i za saradju, i za koordinaciju i da se možemo dogovoditi. Sama nam treba neki mali potica i da se možemo dogovoditi. Čak je možda to i važnija poruka koja se šalje u smislu imiđabosni hercegru. Kada govorite s aspeta struke jako je bitno da su ove teme, dakle s aspeta struke da su ove teme nešto o čemu se govorio, o čemu se raspravlja. Što ste govorili na početku ta akademska zajnica da se okrene na ovaj način. To je opasan teri. Ne znam smijemli uči na taj terim zato što Bosne i Hercegovina je da kažemo izložena i u procesu pristupanje Evropskoj uniji bi će još više izložena pohlepi međunarodni korporacija. Ači korporacija njih cilje profit i ona će dooći ovdje, Bosne i Hercegovina nemojte im reć, bogate prirodnim resurscima. Ajde sakrimo da ne govorimo da su bogate prirodnim resurscima, je mislim da je važno da imamo snagi da sačuvamo to što ima u redu korporaciji su dobro došle ali pod uslovom da se pošto je zakon i da se očuva okoliš. Tako da taj balans biće na vrlo teško ona je napraviti. Alevo, ovo je jedan korak da znamo gdje idemo i ako dođe korporacija i kaže abih da umjesto ovog nacionalog parka da tu bude rudnik nećemo reć izviji, al toga nemoj našoj strategiji. Kvala dođenju. Da, kleda sajba, tačku strategija čuva i prirodnje resursce Bosne i Hercegovine bitno na glasti na pomeniti. Tako. Absolutno. Gospodne Silva iz vas isto pitanje, u nako saspekte nekoga koja malo sa stranea, malo u nutra pobojšavali strategija imić Bosne i Hercegovine kada se naravno govorio ovim temam. Kada stavljao s saspektom u saspektom, u saspektom u saspektom, umjesto, ideja da kako sam da je paskala o Bosniju da je u saspektom u saspektom u saspektom, u saspektom u saspektom u saspektom u saspektom. A kad sam točio u saspektom, da je to možemo prirodnje resursce i to je izvijedno da je to možemo kako se pridamo strategije i opcije i soličije u svom svih ekremima. Kako je Bosnije, je to možemo počas opcije u saspektom u saspektom u saspektom u saspektom u saspektom. A kako u saspektom ali monitored the european union, the international forum, and said, we can do it, we are able to do it. So, if you have a pre-idea that we are always having endlessly discussions with them, we don't agree, this is the living proof we produce something together and we have the capacity to do it. So, that's that, I think the image of Bosnia, Ofot the image of each individual Bosnia, When it goes outside is to say sve da pr une sve je hoyo. And we can prove that we can do exactly what the other countries, developed countries are doing. So that is, it's really, really like for you, it gives you a confidence and I think this is the best practice ...čey to naležite u svih antika. Nelas tjera najmašljige negočije... ...gledajte o Uniji Europeca. Boste i ovo se ne mogete reasa čeknuti. Srenu je, da se otvorimo se, da užiba se nega taj prima... ...zato se nega dobro, nega taj prima... Nisem sada se postajila o sada vratu. Stavljco se nadALLm neprizplem sada sada u svijetice, da ekonomi sada ga i KM poje, da ima da nema vrla sada, da nema veš kviolentin, nema nema sada. Ono je dan, ono je dan. On je populacijačija na učinku, da je da se dačinu vanu o te strategije i implementacije na te strategije, da se dačinu vanu obdor, i obdor na Bosnije učinku. Išto je, je ona jedna od nekaj učinkih rečenja of the to European Union is to have a strategy. So that is already one in the long list of the European Union. It's one box that has a tick. It's, it's does a mark, it's done. But now we've done, comes more responsibilities. But at the same time, it gives you the opportunity to negotiate, to go to the table with the European Union and negotiate. Just say, we have the strategy, we are committed to implement these and that. We need money so you can negotiate menej i fundacije, i se možete otvariti, jer u pačku ne otvarite, ne otvarite ništa do negosijetu, ali načinu ti je sada, ti je sada, ti je otvariti na stavu sada. I to ima ti sada, i sada do negosijetu, otvariti na stavu sada, i sada do negosijetu, da možete otvariti sada. To je veliko uvijedno za ti. Tako, to je moja uvijednja, je to, koji će imati kapacitet negočije na seštionu u underpiniju. Nato, dugo je listi baremneki, imamo jedan kvadratič koji smo štrahirali, stili se žaljeli nešto na dovezati, vidjela sam da pravite sebi zabilješke, stili ste možda žaljeli na dovezati na govor, gospodina Silve, nešto dodati? A ne, samo sam htjela, ne, palom je napam je dnešto vrlo bitno, gospodin je otvorio mnogo tema. Ja sam samo htjela dodati, vezano, ali to su možda više neke preporuki, naučene lekcije, vezano za implementaciju, strategije, koliko bi u stvari koliko je bitno, nekako imati, imati koordinaciju, jako puno toga se radi. Evo recimo u Bosniji Herzegovani imate toliko projekata, toliko inicijativa, projekat UNDP-a, projekat dekarbonizacije, finansiranje jeste problem, ima puno aktivnosti koje se paralelno državaju, e sad to treba koordinirati. Znate, nije samo strategija, nije samo ova aktivnost, nije samo pitanje implementacije ove strategije, nego ni za drugih nekih paralelnih. Danas je gospodžajeva Smedberg spomenula i projekat sutra. To je jedan veliki projekat, gdje će se i sada poraditi, sa to treba sve iskoordinirati i rekla bih da je to možda više vezano za samo implementaciju. To mi je palo napamet, ne toliko da se vežem za imič. A što se tiče evropskih integracija koje traže stvarno puno reformskih procesa, pa i ovdje, da to je definitivno smo bliže integracijama i još pogotovo u ovom segmentu ravnopravnosti spolova u kontekstu strategije. Mislim da smo tu zaista možda možemo jo na dva atika. Opalje, imaću mi do kraja ovog panela sa još tih kodskic, za koji ćemo struhirati. I za kraje, naravno, svakog pitanje, dakle koje su preporuke i naučene lekcije iz procesa razvijenja strategije. Dakle možete iz ličnog, možete iz profesionalnog ugla kako ugod želite. Dakle upravljanje vodama, upravljanje odpadom, biodiversitet zašteta prirode, kvalitet zraka, klimatske promjene, heniska sigurnos, bezbjednost, buka, održivo upravljanje, resursa u svakoj ovoj oblasti pojedinačno iz vašeg ugla, koje su preporuke, koje su naučene lekcije iz procesa, cijelog procesa razvijenja strategije. Profesore, hoći to vidite prvi. Na naučene lekcije su već ovdje nabravljenje. Znači, jedna stvar je koordinacija. Nuža nam je koordinacija da se sve to na neki način uveže i da racionalno iskoristimo čime raspolažano. Da se ne dupliramo, nego da iskoristimo da upravo u toku jedna druga konferencija na kojoj sam čuo jednu dobro u istom hotelu na kojoj sam čuo jednu dobro rečence u čemu si dobar da se time baviš, a ono zašto nemaš kapaciteta, onda to auce očstavš. Znači, hajde da radimo ono u čemu smo najbolji, da se tu fokusiramo i da pomognimo drugima ako oni nemaj za to kapaciteta. Znači, tu nam fali malo koordinacije, fali solidarnosti i upravo to bi trebalo da bude poro kao davdje. I ono što je najvažno je sad, kao uvodu u naredu i panel implementacija. Bez implementacije nismo ništa uradili. Implementacija i to ne samo da se implementire, nego da je pratimo, da mierimo koliko je, da znamo reč, dokla se došlo i to ne, tamo na kraju kad istekne strategija, pa da vidimo šta smo uradili, ne, nego i tokom možda se desi nešto u među vemenu i neki globalni poremečevo kao što se desilo u Ukrajini, imamo čitavu promjenu, kompletna Evropa mora da mijinja svoje strategijske oprediljenje prema energetici, za to što je došlo do jednog nepređenog događaja. Tako da mora se pratiti implementacija i da se mieri i da se korigoju usput, jer ovo je živi dokument, ovo nije nešto što je čvrsto zacartano, nego baš nešto što treba da bude i prilikom praćenja implementacije da se primijene isti princip, ovo je particit, patornika, kave bio i prilikom izvade. Gospodne Hujču, preporuke, naučene lekcije iz procesa cijelog strategije. To je ško je nakon profesora koji je fino ovako porijeda o sve, ovo bilo što... Evo su Geršun, kolega izentitecki ministar složemo se. To između ostalo jedna od našej funkcija da koordiniramo, ovo je, radentitecki hjelp, kolega izentiteta. Pa, ja sam na početku rekao da je proces bio izuzetno inspirativan, iznačajan jel za nas u našim tom nekom procesu sazrijevanja koji izrade dokumenata, kao što je ovako jedna složena strategija. Ja jedan od važni aspekata ili naučenih lekcija u ovom procesu jeste i uloga eksperata koji su radila na projektu. To su, glavnom, bili domači eksperti. Za svako oblaz bilo su pilke dva eksperta, domača, tako da su i oni sticali potrebno, hajda kažemo, znanje i iskustvo u ovako o složenim procesima, što činima doprinijeti da njihovi CV bude bogati, ali obogati će i tako da kažem našta jedan resurs koji leži u tom segmentu. To su, glavnom, bili profesori svakulteta koji su radili kao ekspertinaugom projektu. Tako da mi sad određeni nivog kapaciteta za nove dokumente imamo. Pjesuli dovoljne nisu, ali imamo neke kapacitete, što je vrlo dobro. Imamo i el iskustvo, ovaj proces je trajalo više od 3 godine, znamo, znamo ove koristica djelja late, koje smo po prvi puta možda ovdje primjenili. I ono što je važno, reći, jeste to da je ovaj dokument uze u obzir naj, u stvarni, one aktojelne politke Evropske, Evropske komisije u oblasti okoliša i regiona, i na nivou regije. Tako da je ovaj dokument je jedan izvrstan primjer, kako s domačim snagama možemo doći do nekog Evropskog prezoda, o sad malo ja, da zašvećerim. Dobro, Gosvodna Silva i za vas isto pitanje, kao neka završnica preporuke naučne lekcije iz dijelogalog procesa? Zdaj, da se je potrebno u oblasti, da se se dobro komisije oblasti, zdaj, u oblasti, u oblasti u oblasti, u oblasti, u oblasti i na dvije, na dvije, u oblasti. A, da vas neka vrsta, to je u oblasti, u oblasti. I način, da se odvijedaju, da je poslutane da je to možete osrediti kapacitiv. A počatnih, u... Padaj, u statičnjih vrlovala, na statičnjih vrlovala, na Statičnjih vrlovala, na Statičnjih vrlovala, na Statičnjih vrlovala, na Statičnjih vrlovala. To je to za najbolje, da je to statičnji. A počatno, da je to statičnji. Učnjim, učnjim, učnjim, učnjim, učnjim. Ako sveći, učnijim, učnijim, učnijim, učnijim, učnijim. Da možemo podlika, da je to više. Krati, krati, krati, krati. Učnjeni, krati, krati, krati. Učnjeni, krati, krati. z vrhu 0 ne bih nešto vrhu nekaj najboljiših, načinu se to, načinu se to, da je taj nešto. I načinu, svu ljubi možemo izvijede kako je sega izvijedna, satišica, začinu sega izvijedna. I to je bilo nešta ljubi, da je bilo, da sami uvijedno seznog gape, uvijedno ozvijednog, uvijedno seznog gape, uvijedno seznog gape, uvijedno seznog gape. Uvijedna, to je izgledan, izgledan i uvijednog, ali to je našto, da je izgledan i je uvijedna ozvijednih. Mi je sve pravda da prišljamo spetljavne uključnosti u svijetnih svijetnog uključnega svijeta. Uključno je dobro. U kvalitnih sljede je dobro, da je to dobro, da je dobro, da je dobro, da je dobro. učiniti svoju strategiju, ali u stavljavnji stavljavnji se treba da je učiniti. I ovdje definicije učiniti u negocijegu, jer se neće se učiniti u stavljavnji stavljavnji u stavljavnji stavljavnji, u negocijegu. Otvrga rekomendacija je, da učiniti svoje inter-entitijne komitije učiniti učiniti u stavljavnji stavljavnji stavljavnji stavljavnji učiniti učiniti učiniti učiniti svoje strategiju. I da se sve učiniti u procesu učiniti učiniti svoje priorižne. Što se sve udajete da se sve poslustio i nešto što se negocija u pronavnu seču? Ja, ja, bih evo podpisala sve što je rečeno, posebno je dobro profesor artikuli sa ono što sam ja htjela reći nekada načila sadim sa tom koordinacijom, al ovo što bih tjela da odati je da nauče na lekcija po omješljenju da smo jako puno naučili kroz proces izrade strategije. Sa treba da učimo iz nekog odgovodnog pristupa implementaciji. O implementaciji ćemo pričati vrlo brzo, dakle nemojte napuštati prostoriju, treba nam malo vremena da ovoj panel zamjenimo drugim, ba ma hvala što ste bilidi ovog panela. Vrlo interesantno iskustu, zamene i mnoga saznanja kroz ovu strategiju sretno i nadam se da će implementacija biti dobra, onako kako želite da bude absolutne. Dakle, bio evo prvi panel Reflexija o procesu razvoja ESAP-a preporuke za buduće donošenje politika. Učasnici panela bili su Kika Svetan Babić, stružan sorednic agenciji zavrno pravno spolava Bosni Hercegovine, Mirza Hvuić, pomoćnik ministra, ministarstvo vanjske trgovine i ekonomiskih odnasa Bosni Hercegovine, Samer Lenešer, radomu profesor da je kanupovotahničko fakultetiluniverziteta Zvenica, predsednik upravnogo odbora i ekoforuma Zvenica i žal Pedro Silva, stručnjak za stratišku procijenu okoliša. Kratka, vrlo kratka smjena, ako tako mogu reći, Hokejaška i opet smo zajedno sa drugim panelom. Hvala vam. Za još malo pažnje nastavljamo dalje vreme za naš drugi panel implementacija Bosni Hercegovina ESAP 2030+, šta je potrebno za postizanje ciljeva ESAP. Prvo će uvod u ovaj panel da ti žal Pedro Silva, stručnjak za stratišku procijenu okoliša, a žalim naravno najaviti pozdraviti za moliti da nam sa ovdje na sceni pridruže i panelisti našeg drugog panela danes. Gospodin Mehmed Cero, pomoćnik ministra, Federalno Ministrarstvo, okoliša i turizma. Zamke imaju mi to tako, preprake, al se uspješno prošla, položli ispit, položli ispit. Profesori, zatim pozivam Lijenu Stanišlević, stručnu savjetnicu, ministarstvo za prostor na planiranje, građevinarstvo i ekologiju Repubrike Srpske, sa namače u okviru drugog panela biti Jerkin Međedović, izvršnji direktor, kim tekeko deovitez, Josip Polič, više bankara, Evropske banke za obnovu i razvoj, Nermina Sarajlić, istraživačica, ormitološko društvo, naše ptice. I sa namače u okviru ovog panela biti i Maja Mareti 4, stručnjakinja za upravljanjem okoliša. Možete sjese, ako hoćete ovde na moje mjesto, pa, Gospodin, na sve ovaj zaradi se informaciju, polite, pobodno morate samo, ništo, ništo samo vi sjedite, nije probodno. Pa ćemo se zamjeniti, možete. Paće se, način, je uprada svakom izgledanom površanju, poslutiti u ovoj strategiju, odmogu, možete, droži, topi, koji je uprada svakom izgledanom površanju. The role of Bosnia as a candidate a country, the role of the EU funds for the implementation of the ESAP, and the role of the strategy of the ESAP itself on the U.S. action negotiation, something that I already mentioned but I'll go into more detail. Svijek, je to za 10 njevrći period i je to s 4 strategije, 3 na entetivnu ljubu i Brekova distriktu i stavnu ljubu. Učinjamo se poštavlje tvoje strategije, učinjamo se na svih čalijegu. Učinjamo se na svih čalijegu i svečne učinjamo se na svijegu i svečne u Bosnije. Učinjamo se na svijegu i svečne u Bosnije. i je to je vrsta i izgledačnog implementacije. To je na entetijne ljubi. I sve samo, da je otvarila izgledačnog implementacije, da je to možete u kompleksu srpunicu Bosnijer-Ezkovina, da je to implementačnog strategija. Think about co-opernises and cooperation between the entities at different levels inside the entities. For example, local municipalities, NGOs and academia, different stakeholders that have been in part. We have these different levels. neću da je što je začelno u stavljivima, ovo u stavljivima, je taj krozkutnje u ovom mnogu. Zato u implementaciju, da se učinite strategije, je to mnogu mnogu mnogu da je u svih tajštje ljubi u stavljivima. Da vidim, da je, i me, o to, nemajša čalicija, išta se nemajša kompleksitivna u vrlošnjem, je nemajša čalicija i nemajša čalicija u nemajša čalicija na ušta u ušta. Išta se nemajša čalicija, i nemajša čalicija, i nemajša čalicija, uč blacks is the level of awareness and participation and environmental issues from the population. I think the elaboration of the ES-UP helped the participation i approach gave raise awareness to the public of environmental issues but there is a need for more and these could be About implementation of the strategies. A challenge is that it's part of the strategy, it's at the same time, besides being a challenge it's part of the strategy, is put in line and define what needs to be harmonized u koncernike sukurela taj glasbo. Što i se sukurela taj glasbo od urevanje se svarija sve ilošnicoje oblijegirje. Zazna sada možeći utroditi sveći to razpcediti urošnije i oddajti se patroje od urevanje sezvara s tega glasba urevanja. To je nekoško uč operationsi u račite da ne da se sveći. Da ti daći nekoško ozirniju od urevanja, s Bosnijanim legislacijama, to harmonizacijama kad sami neću staviti, da neću staviti harmonizacijama uvijedna. Znači, to neću staviti uvijedna. To je stav, to je formulacija da se uvijednaš i da se uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijedna. Znači, da se uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijedna. Znači, da se uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš uvijednaš nemonisca. tri jedlogu nje sredniki ni seule njeću su kodom u svijelijih proječati, da je sve dočina priješacija, sve nemonisca nemože se u srednike, da je su sredniki povlada priješacija, a da je nemonisca nemonisca nemonisca priješacija, da je samo opravo da ima da je uklon o zvomru priješacija, da je to uklon, a dočina priješacija, da je i do ot aurira. Ono su da je umaver Yellow Will, možete jätte s duži, uz nazavit ogroda zatek, svoj tida nd sexi, Prek�na i mali mes, ev Johnson, Polska, Liž, medija i kutoste, ili je u vrstavljenju i u vrstavljenju u objevku, znašnjenje ili je u vrstavljenju. Znašnje, da se možete vrstavljenje. I za to je neću fundu. I u fundu je tamo. I da se možete vrstavljenje. Da, prvi to njih dobl Coconut, je srednjio srednje i je se srednje prošli. Po naču tegovima preosrednom začinaju cijelje EPA, da je uvijedno. I dobro na njičhovima olega da Bosnia pomemba kako brći, deno se neko je uvijednje. Por. do števnoj korpovorili u confini u prvom korporaciju, u interakta programu, plus u Erbektu, je otvariljene, je otvariljene i je otvariljene, ali u prvom korporaciju 2021-2027 bude otvariljene u Bosnia, i je otvariljene da je otvariljene. Neću dobro kapaciti i ideje i solucije. Kada je otvariljena kapaciti, je to dobro, da je otvariljena i Bosnia, je otvariljena da je otvariljena. I danes, prvom kosme, koji je sve, prvom programu na SMEs, i je otvariljena. Kada je otvariljena dobro programu, kako je otvariljena dobro programu, je otvariljena da je Bosnia, ali da je otvariljena, da je otvariljena u svom sešiju, Bosnia se da reqete da otvariljene otvariljene dobro programu, otvariljene dobro programu, u njih nekako, je otvariljena dobro programu, otvariljena dobro programu, otvariljena dobro programu, otvariljena dobro programu i dobro dobro programu. Bosnia se da reqete dobro se v,... Dobro Ledarski mattiphardima u nekom stranke i dobro u svom sešenju, da je protektivne svoje svoje, da je, na zemljeni, u ASAP, da je definitiva. Ovo je kapacitiva. Ovo je neka kapacitiva u svom sešenju. Ovo je poslutnja da je uvijednja i da je uvijednja da je uvijednja u ASAP, u svom sešenju. Ovo je uvijednja u svom sešenju. Ovo je uvijednja u svom sešenju, da je uvijednja, da je uvijednja i da je uvijednja i da je uvijednja da je uvijednja. Ovo je, na svom sešenju, implementacija u ASAP, je uvijednja, da je uvijednja u ASAP i u svom sešenju, je uvijednja, da je uvijednja. Ovo sešenju da je uvijednja u svom sešenju, u svom sešenju. Uvijednja, da je uvijednja, i u svom sešenju, da je uvijednja, da je uvijednja u svom sešenju i u koordinaciji i u implementacija. Sa podiljavac ca, uvijednja u svom sešenju u svom sešenju, ili možete se lići uvrbiti tih početku, koji свernje se otvaro, svao možete otvaro.... ... u svijetku svao jeći naši epom... ... u svijetku svao... ... sukljeći svao. Sve se lići se lićem... ... početku svao i opestačne svao... ... u svijetku svao, ... u svijetku svao, ... u svijetku svao i opestačnije Uvrbiti svao. Pa tko sam daš vanočno, da je napobljeno u svijetku, je to svao... ... u svijetku... i samo je ilučialo u zašćavniku isponića za zašćavniku of the ASAP. Kod to su kao da je atakne dio to kako se spartuje nije učinnie fesijne i učinjne, Isと linearly, at the same time, you can maximize the benefits of the funding for the environment, for the implementation of the ASAP and you can communicate to the citizen what you are doing. Because if there is a positive implementation. If there is a positive impact of the implementation of the ASAP, you can communicate on this and show to the citizens what you are doing in different aspects. I da očniti, havajte se je udljete prednog učinu, učinu 27 idej na partnernačnoj ogrimini. Taj je sešta da tega da imaš i da se tega dači učinu učinu učinu, Sve izgledati srećaj trgat u prvom sesefama. Ovo ještje, da je izgledam izgleda. To je počinno za srećaj prvom srećaj. Palo, gospodina Silva. Ja, alkohodavno na jabi. Ja se vračam na ovaj mikrofon, tako je. Dakle, bio evo zaopedro Silva, stručnak za stratišku procenu okoliša i još jednom ću pozdraviti paneliste u okviru drugog panela danas. Dakle, implementacija BHS-UP 2030+, šta je potrebno za postizanje ciljeva ESAP-a učesnici ovog panela su Mehmecero, pomočit ministra Federalno Ministrarstvo okoliša i turizma, ministarstvo za prostorno planiranje građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske, Erkin Međedović, izvršnij direktor Kim teke kode je ovite. Z Josip Polić, više bankara Robska Banka za obnovu i razvoj, Nermina Sarajlić i straživačica Ornutorowskog društvo naše vcice i Maja Mareti 4 stručnjakinja za upravljanjem okoliša. Mi još jednom dobro vam došli. Hvala što govorite u okviru ovog panela. Ne znami li ovo onako najlakše ili najteže pitanje, ali neka bude prvo od ovog trenutka. Zakuhat ćemo odma. Šta trebamo postići do ovog trenutka da postignemo sve ciljeve? Esa pa. Vreme sada. Prije svega dobar dan svima, jevo me nisto drago da mogu da neki način da u ovoj fazi zaokružimo priču oko ovog ovoj važnog projekta. Mislim da je posebno važno. Ja ću govoriti o onim stvarima koji su vrlo bitne za proces koji je pred nama, ako im se čine da su lakše da se realiziraju. Nismo i dosad uspeli realizirati. Stratiga je predvidila određeno uvezivanje entitetskih institucija na funkcionalna i brško distrikta prema zahtjevima, odnosno preporukama koja nam postave evrovska unija. I to dosada smo imali, rekao bih, možda na niki način neozbiljana odnosna. Ako procjenimo da negde 20 milijardi nam treba za implementaciju, same federalne strategije negde 10 milijardi, 11 milijardim kajmova. Većinuti istrat stava iščekujemo, nadamo se, gospodar Silvaj govori o mogušnostima o fondovima koji su raspoloživ, imamo i kandidatski status, imamo taj, rekao bih smo, momentu da malo pojentiramo s nekim odlukama koje su postavljene pred nas da ih donesemo i da bih smo pokazali svoju odgovornost prema procesu, jer je IPa uslovljena i drugi izvori sa tim, a ne samo, dakle, IPa i neko grant, grantiranje sredstava, nego i povezani konkretni krediti koji dolaze iz AIBA, IBRD i iz ovoj evropskog finansijskog portfolije koji je vrlo, vrlo ozbiljan. Naravno, nije to ni blizu kao kad je hrvatska pristupa Evrovska Unija, li Bugarska i Rumu Unija, da li kažem prije ovi 10 zemaja, to je puno manje, ali će doći u takvu situaciju da sad na nivom zapadnog Balkana će se tražiti odrežina konkurentnost između zemalja. Dakle, koje je spremni, a mi bismo trebali da budemo spremni u ovom smislu, jer imamo strateški okvir, biće i u svojim sigurno i da u svojimo i ovo što je neopodno, a što se očekuje od državnog nivoga, rekao bi da imamo skoro i absolvirano dozdo sanitites od nivoga. I naravno onda subordinirano dolje, nema toga puno, da država ih od nas relaxirana, koordinirajuće uloga, mora bit precizna, mora bit formalna, ne možemo ići međunarodni kontekst, bez toga mehanizam koordinacije, takav kakavijest, on mora da se reviduju jer to je u istinu presložena struktura, bezpotrebno složena struktura naša radna grupa za poglave 27 okoli Šlimanske projena ima 60 ljudi koji svi se pita i svi se mogu biti i mogu blokirati proces, a to niti je to potrebno, niti se traži kao formalno negdje u Evropskom ovaj procesu. I onda kada se spuštamo na entitetski nivo, tu je u istinu pravi poslo, tu su operativne stvari, tu su i skupe aktivnosti, tu federacija ima, rekao bi, još posebno složenost, jer to trebamo raditi funkcionalno, košte smo jevo radili sa kantonima i kantonima i u sve ustavne nadežnosti. Naravno, same lokalne zajnice, gdje su dostati komunalni poslova, koje se izvode iz ove strategije posebno, vezano za upravljanje odpadom ili upravljanje vodama, naravno, i neke druge problematike. Sada mogu vam breći šta je problem u federaciji, ali evo ne znam da... Možeš slobodno. ...jeste da odmah kažemo, pa recimo, absurda je da federacija, dama da državnje nivo nema prostornog plana, jer tako smustavno ustrojeni, nažilo s država, nema politiku prostornog planiranja, ali to nije prepreka da mi ne uradimo dobre prostorneg plana oventitetske Republika Srpska, ima federacija, nema iz čisto političkih razloga prostorneg plana. Dakle, prostorneg plana koji je ustav u prostoru, problematika u okolišku se integrira u prostorneg plan i, kroz mehanizam, strateške protice, ne je okolišano jedan, rekao, metodološki, savreme, narada se si sadržaju u ključe, pomire i sa njižim nivo ima vlasti, subordinirano dole što trebuji da rade kantoni i občine i gradovi. I sada ka toga nemate, osamdeset prve je donesen prostorneg pa Republike Bosne i Hercega, na koji je naznazu u federaciji, i mi ga kao koristimo u pozadini za određene bitne aktivnosti u prostoru. Milo gradnje infrastrukture, razvoj urbani, prostorneg plana ske nižje granga, korištenje zemljišta, zemljištog prostoru i tako dalje. I u federacija nema zakono šumama. I tamo smo u našem mendi si upred postavili, kao naš politiko oblašavanja, klimanske problemi, da ćemo, ne možemo u prostoru 15-20% osigurati ponora u šumama boljim upravenjem šumama. Ceo dva. 15-20% mogli smo poslikati neutralno-sklimansku na 50-toj godini, da i dalje koristimo jednim dijelom uslovno-fosilna goriva, dakle ugljeve, a jer pojačavamo kapacitet, sekvestracija odnosno tih ponora, a kako možemo to kvalitetno raditi, kada nemamo zakon o šumama, koji je u istinu u ovoj politici, kako pravijemo u slavnu sa evropskim smjernicama, dakle upravene šumama je subordinirano politici zaštite okoliša i zakonu zaštite okoliša i posadno zakonu zaštiti priroda, jer su šume dio bio diverziteta, dakle kad ih posmatramo na taj način, a u ovom razvojnom upravljačkom to onda treba da se razvijaju šumsko-gospodarstke osnove, koje moraju biti opet povezane sa zakonom u zaštiti priroda i sa tim standardim. I hoćemo ovu politiku, dinamija kapacitetu šumama, da je bolje upravljanje, da postavimo to, što nam je strateški i važno. Dakle, vrlo je teško to uratiti, ako nemamo, ako nemamo za... Ja sam spomenil od dva, mogu spomeniti nepostajanje ili imamo zakonu o fondu za zaštiti okoliša, koji nam je dio našeg malog finansiranja, hoćemo da to malo usmjerimo. Jedna ovom iskustvu do sada smo vidjeli da ima puno praznina pogodno relacije Federacija Kanton, da pojačamo to sa nadležnošim za energijskoj efikasnost, koja je tema, to je važna i za klimatske politike i za sve. Međutim, dva puta nam pada zakona u parlamentarne proceduri, dakle nema političke volje, politička volja je važna i za ovo prvoš sam priča i ovo drugo, mislim da malo priti saka ili usmjerenja ili ovove prilike, koji u imamo kandidatskim statusom da otvorimo kvalitetno i ta pregovaranja, da napravi na političare ovog najvišeg ranga, mislim da bi smo to mogu prevaziti. Hako je situacija u Republice Srpskoja jednostavnja, ali komporkovanja u odnosu na ovo što je govori, Gospodin Cero? Kada je pitan Republika Srpska, mislim sve se situacija prijučno jednostavnja veći Gospodin Cero rekao da Republika Srpska ima prostorni plan i da mi u suštini imamo samojednice lokalne samupreve koje njiha u 1963, koje imaju određene nadležnosti posebno u svim dilatnostima, naravno i ovim postupcima kojim su uređeni zakonom zašte život nestredini, ali u suštini i normalno i tu posto jedan određen problem pošto se je razlog kao u razvijenosti ovoj opština ovoj što ima izraženih, ima normalno jačnih urinca lokalne samupreve koji imaju čak i svoje oddiljenja u strukturi samove, znači ovoj funkcionisanje imaju i čak i oddiljenja zašto život nestredini među da imate slučajevo, gdje recimo nemate ni inspektora, nema inspektiske službe koja je pratio oblastaka, moli referenta ili nešto više no, ovoj lovno što želim reći ja slano i kad sam sabratila prvi put mislim što je to što možemo poseći od sad gdje smo bili, a gdje smo sad što se tiče izrade strategije, zašto život nestredini je po nekad stvarno mislim da i nidoljno rečeno koji je šta je urađeno predkodnom periodu u Bosnih Herzegovnih znači, ne samo mislim sama pomisla ono svem temanskego oblasti na nadležnosti institucija u pojedini temanskego oblastima, povdaju pod sektorima koji recimo ilu koji se govori upravljenju resursima, znači imate tu još drugih nekih, da nekažem sektora pod sektora koji su tako da je to bilo da je to bilo stvarno jedan veliki posao a zahvaljujući stvarno velikoj pomoći šlohovska mistuta i svih eksprota, mislim samo bojim se samo da ne ispustim koga mislim, kad poče prvod sebe od nas, u ministarstvu koliko nas je tad bilo svi smo bili uključani međutim jednostavno nismo znali na koji način poneka se činno da će nam neke stvari izmeći kontroli ali sad ono što smatram za u buduće da se ne vraćam više na ono što što je bilo kažem dragomije, što smo i Repubika Serbska usvojilo i Brško distrikti Federacija, očekujem da će se i strategija ubrz da osvojiti u sajvjetu ministara, ali ono što će biti takođe što smatram možda najvećim zadatkom koji se stavlja pred nas to je izreda prvoga akcijnog plana znači identifikacija i kažem jasno je sve mislim da je prvično jasno u suđenjem se reći o strategiju i rečenu identifikavne su istitucije i kao nosioci i kao istitucije koje znači na koga se odnosi sve će to biti nekako možda lako identifikovati povezati u pojedinim zadacima, ali kažem ono što zaista mislim da će prvi te kralizacije u svar izreda prvog akcijnog plana pokazati stvarno stanje mislim gdje se nalazimo i gdje trebamo biti gdje se nalazimo gdje se nalazimo gdje kada je u pitanju zaštika okoliša životne sredine gdje bi trebali biti išta mi kao pojedinici dakle individu ja, dakle nemo cebe trebamo bolje raditi če ne ti po tom pitanju pa evo mi nalazimo se tu gdje se nalazimo svi smo svjesni problema u okolišju životnej sredini oni su zapravo evidentni i oni ne poznaju granice da je Bosnia i Hercegovina ne može biti isključena dakle iz nekakvih dešavanja koja se evidentna da se događaju međutim dakle kao potpisnica raznih međunarodnih sporozume konvencija, dakle ima određane obaveze koje preuzela i dakle koje mora ispuniti mi kao pojedinci, mislim da trebamo svi poći od sebe i zapitati se što zapravo ostavljamo generacijama koje dolaze i za nas ovdje mislim da je ključno i to je strategija zapravo prepoznala u svom ovom intersektorskom pristupu dakle obrazovanje dakle i odraslih prepoznala je kao jednu od bitih aktivnosti obrazovanje, dakle preškolskje djece, srednjoškolskje djece dakle osnovnoškolsko i srednjoškolsko obrazovanje i naravno visokoškolsko obrazovanje odnosno taj research and development dakle istraživanje i razvoj i prepoznala dakle potrebu suradnje samih srednice i privatnog sektora odnosno kompanija u cilju edukacije podizanja razineznanja i eventualno kreiranja novih radnih mjesta taj intersektorski pristup je jako, jako bitan i pogotovo dakle u odnosu nade generacije kojima zapravo moramo pokazati i taj segment dakle okoliša treba biti u što većaj mieri zastupljen zapravo u kurikulumima i potrebno je dakle raditi na tome da se neki aspekti dakle kurikuluma ipak mijenja Gospodžas Rajlić šta bi se desilo da nema mjera naravno iz vaše oblasti i vaše perspektive da nema mjera koje su definisane strategijom po pojedinim oblastima na koji bi stadi došla naša životna sredina na ostavu vaše disgustva naravno što se toga ti ću provozoći, hvalo vam na pozivu, zato što mi izne vladnog sektora kad je bilo prikud da nas neko nešto su šaočno su mjelniku i skupi je povijek i onda mi jurimo ljude se podacima kao, evo, podacis terena znači, sad šta bi se desilo pa u najgorejim slučaju nekako osmatan da bi situacija osala onakva kakva je a to kakva je naživo smigo većini slučaju vam neznamo zato što mi nekako kažem većinom na vladin sektor podjučima udržavi evo, recimo konkretno moje udrženje mi recimo, radimo monitoring staništa, ptica i krivolova na livenskom podjuču u tom vladu i mi znamo kakva je situacija tu, za druga podjuča mi neznamo znači ukoliko se mjere provedu, a praveš se sigurno, znači, situacija će sigurno biti bolja nego što je, međutin za veliki dio držaje mi u stvari neznamo koliko je situacija dobra ili loša i to je ovo znači kako biti pojedinci mogu da pomognu, znači sektor mi nekako većina naše članova su volonteri i mi u stvari želim imati što veći broj volontera, što neći broj članova kojići u stvari, kada primijete nešto u svoj okolini nama prijaviti, pa ću mi onda kazijete podjakio obraditi i pozat nekom drugom nažalost nekako kojna se inače jako što je gospoda rekla, znači niska nam je svijest obćanito o okolišu i niska nam je svijesto to mi je zašto bi se neko obće treba obaviti način je sam sjedena strana je to je to zato što je mi imamo se radim sa naučnom zajednicom manje više, međutim kada recimo vam i organizujemo nešto za dude koji nisu bi olazi, koji nisu eko olazi olazi, oni uopćem ne žele da učestuvaju zato što idemo sa lojukom ako ne znam, sve ne znam ništa znači nama je dobro da vi zate bilo šta i da želite da pomognete doprinećete nečemu, međutim nekako možda su čekaj djeca već od osnovne škole je uplašena time da ako nise stručne, ako ono nebaviš nikako nečim, tako da nekako nato mi treba zaradi gospodno miđedevče već za vas isto pitanje, na koji bi stadi došla naša životna srvina, evo recimo u koliko naradimo ništo, po ovom pitanju podle občem to pitanje i te sredine se razkuju od kraja do kraja u Bosniji odjeti u krajinu, vidite da njima sredina nešto posebno, ali ne znam ja dođete u neki urbane sredine gdje se nato mi ne glav mislim da, ono previše pametvanje, tako ja bi se prije svega zahvalio i čas mi zadovojstvo vidite da je ovoga izgleda sam jedini ovdje iz realnog sektora preplestanego operatera, nekako ko se direktno bavi koje ono pohorizontali dođi i pokušava ići i pokušava ići pohorizontali tako, vrlo izvazovno je hvala esapu, jer ola strategija je vrlo bitna, ja sam pokušao dio te strategije, da je pročitan koji je kadara vlada od veki 500 stranica i pak sam se ona je uze onog svog dijela vezano za odpad mislim da nije toliko loše ne ide, dakle ne ide u nekom porešnom smjeru sem ukoliko se dozvoli da neke nove kategori odpada koje srećimo zaknjene u federaciji ne budu rađena način, kako rađena ove dvije koje već postoje ambalaža i ovečne vetronice ja imamo sada, ne znam, sada su da kažem, ovlašte ne četnove kategori odpadam, smetim odpad na uđa, baterije, star auta zaboraviću našto nije bitno gume, dakle gume koji sisto problem, je praktično neki vakum uvijek se čeka nešto da se tu uradi, a vidi se da evidentno da u zadnjih 5-6 godina to postoje jedan problem dakle, krenete ovo, vlašišem prema banja luci, vidijete to je kršjeva svega, dakle praktično Bosnijercki ona na ta način može postati Evropska deponija, a naama ta Evropa svoj vrijeme govori deponija nula bodova, idemo da najku i cerkla, na ekonomi, ono što je primje, recimo, iz ambalaža, posnovno o čemu ja mogu govoriti elektrani elektronski odpad mi smo dobeli cijeljivo od prvej godine, mi cijeljive moramo svakaj godine ispuniti, imamo godiši izvješta na osnovu koji se vidi da osmo to i ne znam, prošle godine u svaru nedavno izašla jedna dokument od strane koordinacernog tijela, odnosno vlade federacije, gdje se kaže da je ne znam, skupno neki 30.000 tona električnog elektronskog odpada od čega je zbrinuto 97.5% jer u te i akoli sam radio u tome sam prijatno iznenađen tim jer nise nikada nešto radio da bi nekaj je uslav, dakle ja i čakim mislim da u koliko mi radimo ovo da se prbližim evrovsku uniju to je pogrešno, trebamo to pri sve kad smo u sebe da radimo u sebe sada to istopo jedinašna svar, dakle nije to nešto, ja mislim da velika većina radi to naravno ima tu neki neodgovornijih kompanija koji pokušavaju da kažem kroz igle ne ušli da uđu lobiranjemo, sve to ok, dakle to se radi sve gdje u svijetu, dakle ako mi mislim kao loš primjer onda se varamo ako mislim da smo dobar primjer istopo tako varamo, dakle sve u rado, ništa da uvo. To je razumim što žalite reći gospodne poviću kako možemo finansirati aktivnosti i mjere iz strategije, da, to je vaš oblast malo ovaj ja, mogu reći da nesam u ime EBRD, neko međunarno-infinanske istucija, ja da su svi uvi projekti sada kvalificirane zafinansiranje su sve banke, ne samo međunarno sada je privatne, su vođene u nejm pariškim sporazovom, ali svaki projekat koji financija nam mora biti uslađenta tih sporazovom, a svaki projek koji useb nosi elemente zašte okoliša je uslađenta sa pariškim sporazovom ja su tako u uđeru suđim, reći da da je trenutno na raspolaga ani u višije novca, nego što se u Bosne i Herzegovine može implementirati kot banaka ali najteži je uvijek o najprvi korak kako postaviti te projekte na dobre i održivje temelje ne samo da se napravi nešto nove da se kasnije upraviazi i mi smo istuzlu potrebili s idu i Sanina odmah smo krjenuli da tako kažem u razradu projekata jedan recimo od izazu ovako i pokušamo trenutno nas govaramo sa 4 potencijalna klijentata tako kažem za 4 potencijalne lokacije za izradu ovih regionalnih centara za upravljanje odpadom ali počemo da pokušamo da to podignemo već, smo imali jedan sastanak sa ministrarstvom okolišanadam s da ćemo imati s novom ministricom nastala krazgovora želje najmedakom možemo da to ukrupnimo razloga vbf uvodnoća donatorstvih srestava ali uvijek ima neki uvijet koji moraš spuniti mora biti minimalna veličina aplikacije za grand 15 milijona eur sad mi pokušavam do 75% ukupnih vrednosti pokušavam da ova 4 projekta udružimo možemo sada čet projekta da mi možemo izfinancirati centre za upravljanje ali super bilo da upstream dio nabavku mechanizacije nabavku kanci za razvajanje i stoje jako bitno da kažem da sve ove banke i svjetska banka oni su bilo nedavno i kod nas u ministrarstvu zambas su bili oni su došli sa kovir tomu 60 milijona dolara da rade projekte u oblasti upravljanja krutim odpadom sve ove mežnarne finanske instruci imaju pristup i ovim sredstvima techničke pomoći sih da nam je jedan od glavnih izvora imamo i Evropsku Uniju imamo i druge izvore za pomoću pripremi i u pomoću implementaciji projekata nejamo 5 milijardi što je gospodnicirav pomenovala, ali mislim za 5 milijardi treba i deset godina da se dobro stvari to je za bej hamu, za federaciju ali dobro stvari ako govorimo o finansiranju na principu u državnih kreditu bostan i Herzegovina nije prezadužena zemlja i tu je neka olakšaveća okolnost najbitnije nam je da se neha go pokušamo organizirati lako je nama sada otiću Zencu dogovorca na regionalnom deponijom da 5 milijona 10 milijona kredita da one naprave centar za upravljanje ali to nije dovoljna ova priča moramo viši redat i zatvo želimo da razgovaramo i da budemo na usluzi i ministarstvima i kantonalnim gladama jer u Zenci ima regionalna deponija Santarna super, ali opje 3-4 občini dobog Zenčko-Dubeskoj kantona, ne odlažu otpatom nego, ne znam kako se snalasi ovo što isto gospodnicir o priču ali mislim da se možite prevazići, srednjoj bosanski kanton je jako aktivan, zainteresiran ali nemaju lokacije za centar za upravljanje i srednog smo se satin bore radi imamo i u mostaru pokrenujemo smo projekt zatvaranja uborka regionalne deponije i mobilizirala smo srednjičke pomoći da se radi na lociranju budućih centra za upravljane ali smo tamo morali povući ručnim kako se kaže izbog ovaj neke sudskje tužbe, sudskje žalbe koja je toku već par godina stoji projekt način, ja se nada da ćemo uspijat sa novinim vlastima već smo bili i u Repobucu Srpskoj da identificiramo projekte mislim da bi oni trebali preuzmu upravljačku ulogu, imaju 3 banke i banke slušaju dajte nam to mi ćemo to raditi na nas da ćemo uspijat sa novinim vlastima da nasli mogu što smo započeli glavna je poruka novca ima i ovi projekti su kwalificirani za finansiranje, ima možda nekih tehničkih rešenja koja talo nisu nisu popula na tipa spalionica koja su ja lupna ali uvijek se može nać tehničko rešenje bonom je što smo čuli zla da su i nove vlade vrlo spremno da nastave projekte koji su na kojima su radili predhodnici gospodine Međedević, gledam vas o dobravate o no što je govorio, dobro sve zvuči ne, ljepo je čutja, prvi počujem za ovo iskredno imamo na teritorije BH imamo privatni firmi koji se bave zbrinjavanja odpada i ambalažnog koliko ja vidim probleme u gumama znam da svi ovih se kupljači i reciklažeri kažu da je bilo inicija TV do strane i funda za zašto okoliša i federalanu ministarsva da uđu u taj projekat međutim, valno abrostiška, ću imamo 15 milijona da je neki minimum koće privatni kuć u taj rizik u koliko želi iskredno uć to da radi, a malo velika vičina njih je to nasljedlo kao neki porodični biznis gdje se bave po 20-30 godina tim i vrlo dobro se bave tako mi smo mala sredina 2,5 milijona stanovnika i ako govorimo 3,5 poprnučno razvuđeni nema tolikoveni potrebe tako mi govorimo neka strategija smanjenje odpada absolutno činalo smanjivati jer ako je bilo 3,5 milijona, sad 2,5 milijona tako je manje ljudi bat za odpada ja vam ću se stalo smanjivati nije to sad neko čtu uzet kao neki njegov uspje u stvari što je valiki i ne uspje ja sam optimista, mi zaista možem kad čujem ovo nespaljivanje najveći dio odpada se kod nas paljuje imamo cementar u Lukavac ti je dolazi odpada za Austria, Italia, Slovenije šteta tog spaljivanja duplomanja nego ljuglja koji je uvezena iz Češke, nije to domači ugadlj bio koristi san trecit i ovom već 40% energenata koriste iz toga serefa ja mislim da je to pud koji mi treba mojić ne, to je gorivo to je gorivo ali gorivo se pravi iz odpada to je druga priklju ne, treba ga napravi i mislim da je to dobar pud ne znam, jednog prozveđača srfa ili dva u BH gdje bi se je ono što je bude na deponi, je koristilo kao energent imam tu odpadna ulja koji dižu u kalučnu vrijednostu odpada nevjerovatno, imamo industrijsko odpada, gdje mnogje firme koje se bave finalnog prozvoda ako izvosega, izvani traže do okaz da su zbrinuli reslave svoje opreme to se neka zakopavalo u zem nešto što što može biti energent takle mislim da i ako ja ne želim dolazim u to, ja sam operator ja pokušavam da budem neka spona izmeđoni koji su da kažem na dnu koji se kupljaju i fondat zašto okoliša i ministerstva imam cilj koji moram ovaj odrati i to se trudim, ne volim ići našto prešla u kalu mi, ali znam zasigurno da ima par ovih se kuplača koji su zainteresno, on čak za prozvodnju hidrugija na ispastike da ne kažem, dakle bilo je čak i rezmišljanje o nekoj energanije elektrani koja bi se gradila ovdje gdje je ogromna investicija ali mi nemam neki zakon o javno privatnom partnercu, ne znam slagaču što je potrebno za to što je potrebno za to, jer je ogromna investicija ali ovo čulesmo noce ima noce a o čak je našos investitor za to dobra imamo resursa na sve strane pričamo resursima našim koji se mogu aktivirati, nije trčno da nemo javno privatnom partnercu se ima, ono se može zakona koncesijama podrozumijeva taj jedno posredom je zavise u kakvi se modelima radi ali ovdje upravo možemo odlići onda u detalje i ovaj dio kad je gospodžaja iz nevladnog sektora recla i ovdje se može se stvari tutisak ja mislim da okolišni sistem ovaj operativ sa nivoa upravljanja administrativim procesima odobravanjama studija u cjena okoliš izdavanja okolišnijih dozvola da je najtransparentni sistem gdje država reguliše nešto izdaje neke dozvo jer smo i i podpisivanjem i pristupanjem arhuskoj konvenci i ugradili naš pravni sistem otvorili na sve strane i ova strategija koja se radila najtransparentan, demokratiča način a svaki upravni postupak koja je vodimo imi u Federaciju i Resu i kolege na kantonalnom nivou je vrvi o transparentnosti učemo za ruka koliko je nevladnog sektora tu uključen ozbiljno koliko je kapacitiran ili občento civilno društvo to je drugo pitanje ali mi ne možemo bez toga postupata to je formalnost uključivanju u javne rasprave nije to sada priča neka konkretna vrlo je odgovornit ljude brane određene procese ja pričam kako je uređeno da li se negdje improvisira ili ne i da li je to sve tako uvijek ima razni slučaje ali sistem je tako postaljen i možemo reći da je to s te strane koliko je dobro, toliko usporava određene procese isto vremenu s druge strane neki drugi postupci koji se nasladniju na naše postupke izdavanje urbanističke, građevinjski u transparentnosti, imaju brzimu u postupu nema je ni apelacija, nema je ni dvostepenost dosta predmeta naši završavanu sudovima, naravno to je dobro ako sudovi efikasno efikasno govore i kad govorimo u onom dijelu mi smo pričali o dvije faze ovdje ova prva, dakle imamo tu transpoziciju i pristupanje evropskoj unit i tu smo rekao bih sa procentima, dosta daleko otišli, ovo što je kolega hujiđu govorio implementaciju oni jeli, aranžmani puno skuplji i traže, imamo mi dosta institucija, imamo i kapaciteta ali to je uvijek sporije i teže tako će biti u ovoj narodnoj fazi ali ono što je rekao bih treći stup tog evropskog sistema koji mi je ovdje njegu imamo, to je ta enforcement, to je ta represivni sistem dakle bilo inspekcijski nadzori u smislu, dakle konkretnih predmeta gdje inspekcije kažnjavaju i vrlo često, dakle ovu pričam naj zadnje, nije nam ovo prva priča znažna da kada inspekcije kažnjavaju u prvom slučaju udaraju neke administrativne kazne koje vrlo često ovi koji prave problem ukal kurišu u svoj dobi drugi put bi smo ugradili u neke zakone progresivno ide veća kazna sa njivova inspekcija i to ima ima svoje mjere, međutim bez krivičnih postupa koji ni jedan dosta da se nije desi niju jednom kantonu niju jednom područni po jednoj našo izdatoj okoli što je dozvoli a bilo je razloga i za neka incidentna desavanja i za ova reko bih ronološka zakađivanja u sistemu gdje je objektivno neko odgovora dakle ako nije odgovoran krivično a naši zakoni prepoznaju i krivični zakoni federacije Republike Srpske i Državni ima 25 krivičnih dijela koji s odnosi kolega Mačva ispravila može reći i konkretnije dakle krivično od dijela podrozumiva otvor za odgovornu osobu podrozumijeva zaprenu i movine i dobiti koja nastaje što je tom na okolju to nismo imali do sada i nadati je se da će u tom našem sistemu i tih predmeta biti i da će to doprinijeti kad imate jedan slučaj dovedan do kraja jedan postupak je bilo vođan za kompaniju Gikil u Lukavcu i to je se sve prosulo argumenta je bilo dosta i pravni bilo i hapšenja direktora i da će to bit dobar primjer s radnje, ministerstvo naših sistema sa tužilaštvima, sa sudovima nažalost ima nije to dovedeno do kraj ili ne znam možda još uvijek traje ali bi sigurno bio izvanredan primjer za neke druge koji su upuštaju organizirano u ovo što mi očegledan nismo u stanju sa zaštijetiti će bovam je dobrih propisi i ne znam implementacija ako ne funkcionira pravosudni sistem u tom dijelu ne ulazeću sa druge stvari ja ne generaliziram niti mislim da je to koji ovo govorim kao možda neku stvar koja je bitna a nije najvažnoj znamo da to damo u smislu te kontrole znači mi koji radimo te administrativne procedure bilo na značiju u republjisi Serbskoj Disriptu Federaciji kantonima jedin sa lokanom znači mi možemo i zakoni to prepoznaju zavažići zakoni sredine da se propišu mjere da propišete monitoring da propišete jednostavna dekvatno ali ono što je jako bitno mislim samo da znači obmogućete transparentno učešće postiganje na internet stranice oglašavanje ali ispunjavanje u stvari i inspekcijski nazur radi inspekcij jer mi ne možemo znači mi ne možemo da znamo tek nakon mislim kada dođer do revizije kološke dozole nislavog značipak treba značit sve strukture prvo dobro zakonodavstvo znači dobra koordinacija i mislim naše procedure ne uključuju samo ono što zakon zašte životne sredine gaže ima to dosta nadešenih institucija znači čije se oblastit pleno se u ekološku dozolu ili koji drugi je opravnjak tako da jednostavno treba raditi na tome da se znači naših kapaciteta jačuju inspekcijske kapacitete i da svako radi svoj posao a to je ono što u suštini ka kažem što može pojedinati znači svako da radi od prilike ono normalno da širi svoje bedike da sti černova znanja da jer svim mi učimo i svim imamo od koga naučiti sam ako želim znači imam jednostavno kažem tako je s objevse iliko se to menja u Evropi da se jednostavno i propisi menjaju i to i da ima zaista što da se nauči od koga samo treba htjeti. Ja smo li u cijeloj bosni Hercegovini jasni popitanju strategije dakle u cijeloj bosni Hercegovini razumjem ja nivoje koji su radili naravno svog nepostanja zakona međutim generalno šta vi mislite da li smo svi na istom cilju popitanju strategije? Ja mistim ja mislim da jesim znači sudeći po onom pokažem po ovaj i evo sad kažem govorim konkretno za Republiku Srpskuka smo pribevoljani mišljenje pošto je to takva procedura mislim da se mora pribevoljiti mišljenje drugih i na kraju krajeva uputiti vlade na u svajenje. Jednostavno znači nismo imali u suđujem se reći da se prepoznao svako bilo i to normalno mislim kažem ovaj komentara i ne znam nejasno oče međutim znači se nadam da će i ovaj sad preostali dio procesa koji naš čeka proći tako. Znači je smo svjesni sikurno i preposljem da svaka institucija po gotovi institucije koje su identifikovanje kao nosioci aktivnosti u strategiji znači ministarstvo zraga, ministarstvo mislim da sad ne bi koga ispustila, sigurno je su svjesni šlajini ologa i zadatak. Pomenu je gospodin Cero Koncesije koje su dobro biti za društvo i kako društvo objasniti dobro biti Koncesija da je to povijetili i možda nekud da se nadoveže kada su biti nju Koncesije. Možete biti možete, možete slobodno. Obziram da ne znam na izpite. Možete slobodno, naravno. Evo lako, mislim što se tiče Koncesije možda dobra strana za po životnu sredinu i to što se značite o korištini svojim riječima ću pokušati da objasnim to. I zjesim da se resursi mora mislim, jednostavno da bi se obojele sve neke druge djelatnosti da se resursi moraju trošiti odnosno koristiti i onda je jedna od dobra strana što se to može uraditi na način da nekažem, sada ono žargonske čovan pravda bude zadovoljena. Znači da se odredi adekvatna koncijna nakna, da se odredi svi uslovi koji bi trebali to je pomom nekom svatanji svojim, koji imam do sada sa koncesijama je da se jednostavno zna što se daje što je prvo što je utučeno što se daje i da se odredi normalno neka pravična ili kako već nakta da koju iz koje ima i jedin celoklane samupreve i više instanci imaju koristi da bi se ta resurs normalno ne po svaku cijenu mislim da je dobro da znamo i da imamo spisak koncesija, kodna se to u nadožnosti ministarstvo, energetike rudarstva uglavnom pošto kad govorimo o ovim neobnovljivim resursima a i obnovljivim što stiče izvora energije tako da mislim da je dobro da se da se jednostavno zna šta se uzima pod koncesi što je koncijno dobra i na kraju kreva može kontrolisat koncijnoj period, na koji koncijnoj period to trebao da bude sastavni dio koncijnogo govor. Gospodža Maric ištire, kada govorimo o koncesijama rekle Gospodža Stanišlević, jedno vrlo interesant svar ne po svaku cijenu koliko to ne po svaku cijenu vrijedi u Bosni Hercegovini, odnosno čuva mali mi kada su ovakvi stvari u pitanju o nošta imamo. Došla slučaja kada to zapravo i nije bilo tako kada su se, ali te koncesije sva valeli izvlačila, dakle veća, korist. Međutim kako je Gospodža Stanišlević naglasila jako je bitno postaviti sistem da se zna ko što, kako, koliko i na koji način. Na kraju tu je opet njemog govoriti konkretno i svoje struke vrlo bitno aspektat zaštite okoliša, jer da se zna točno koliko se određeno gresursta može koristiti i koliko se određeno gresursta treba nadomjestiti, dakle ako govorimo o šumama u koliko šuma ćemo, dakle posijeći i koliko šuma, dakle trebamo nadomjestiti. Kada su građani u pitanju, mislim, brle bitna ta transparentnost dakle da su građani informirani dakle o koncesijama i bitna je ta komunikacija, dakle sa građanima, jer građani nekako najviše pam te ove loše loše strane i loše da, tu vrlo važno naglasiti i dobro biti koncesija, jer definitivno dakle mi neke stvari nebismo mogli sam, kao držova finansirati i tu nam trebaju dakle koncesije ili neke forme javno privatno partnerstva, kako bi smo u početku dobili određeni kapital koji ćemo nakon 20-30 godina, dakle vratiti samo i zajednici. Gospiča Sarajućevo, zajedna spitanja jedno iz pretkudnog panela, također sam pitala to panelista, ako liko ovakve stvari doprinase boljem imiđu ova tema, naravno, kada je u pitanju Bosnij i Herzegovini u saradniku imate sa ostalnim odruženima po gotovu odruženima iz regiona koliko su ovakve strategije dobre za promocu i jedne zemlje. A, jako su važno, jako su dobre iz razloga što mi nekako smo jedini koji nešto ne imamo i mi smo jediniko koji je nešto komplikovano i mi smo jediniko koji se nešto nemože, tako, a ćemo sada napokon moći da se nešto može da nešto imamo na svosreću. Isto tako, znači, ja stavno obječamo sarade, znači, i nama je verlo bitno da mi kažemo da ovo je napravdino kroz jednu veliku saradnju da je učito veliki broj aktira. Jedne kako, kod nas se u glavnom ranje bilo da se stvari nameću i da je nešto nameću, međutim, ovo je svarno napravdino u saradnju i to je stvarno jako važno. Zvote? Ja tevih sam zvijetno sam razumio da je verlo loše saradnje i da nema nevladin sektor priliku, zato sam možda nisam dobro nečuo, a mislim da je to ja preetvodu, sastam dobro razumio, da nije bilo kao ni prilike, prof. Lemeš govorio da nevladin sektor i nije koliko ima potenciala bio nije uključen, a pozivanje. Tako sam ga razumio, on dolazi isto i zakadem sve zajedno sektora, a ovo vezano oko koncesija, ti osam da kaže. Znači, ako imate uređen sistem i ako funkcionira po tom sistemu ja naravno ne idealiziram, znam da uvijek ima nekve improvisacije. Namja su minihidroelektrane, pale da tako kaže, kao jedan ozbiljan resurs koji imamo obnovljivi, jer alternativno vidje ćete to kada tada ćemo verovatno morati nešto drugačije raditi i korisi svoje obnovljive izvore. Ali upravo zbog toga što smo imali sumnjive procese oko koncesijunog aranžiranja ili se dovodilo netransparentno, paljste država treba da postavi cijeni i da osivura konkurentnost i ona je ko da je najbolje ustavio da dobi je koncesiju. Kada je već aranžiranja. Čulis bo da isto tako, to je to sve modeli javno privatnog partnerstva. Ovo što gospodin Međidović radi i mišto smo napravili to je izvan redan primjer javnoprivatnog partnerstva. Dakle problemetika upravena jambalažnom jambalažnim odpadom u federaciji tako i Republice Srpskoj je postavljena na principima javnoprivatnog partnerstva. Isto tako u federaciji za elektronski elektronički odpad. U Republice Srpskoj je drugi model. Zove je drugi, ostale četir linje, ne znam sada drugi nam sektor to radi, ali mogu reći, dakle ovdje u principu se tražio model koji će biti najpovoljni za realni sektor putem operatera koji niso realni sektor. Oni su produžena ruka države i produžena ruka obveznika sistema. Dakle imaju jednu posebnu ulogu, specifičnu ulogu da dostižu ciljeve. I tu je izvan redan primjer javnoprivatnog partnerstva, da možemo reći da nema javnoprivatnog partnerstva. Dakle ima ga i može ga biti na drugim linijama na razni modelima možda neke stvari treba u doreguli se. Dobro, izvauta. Vidim da opravdavate, da. Ja bi se složio sa gospodnom cerom, dakle neka vid naše dozvoleje koncesija za posao koji mi i radimo. I ono složio bi se da je to neki oblik tol javnoprivatnog partnerstva. Međutim ja govorim o nekim infrastrukturnim projektima koji su vrlo bitni za razvo naše države za korištenje resursa koji imamo, koji je treba naravno da su ključe svi od akademski zajnice do systema vlasti. Da to je zađena na krajnju grani. Zaista ima investitora koji bi želio to da rade i koji bi puno pomoliti. U principu treba sam rati copy paste. Ne treba previše pametovat. Vi imamo, ne znam, i primere iz regije. Znamo šta su naše kapaciteti. Vi su veliki niti će i kada biti. Ali trebamo koristiti i ono što postoji kapaciteti u regiji da ne pravimo svoje jer ne imamo potrebu za tim. Dakle da mi pravimo neka nova postrojenja koja neću imati korist čiji je, ne znam, investicije su velike vek trajanja i relativno mali. Evo sad, ne znam, ta obnovljiva energia. Sada su svi ušli, ne znam, u panele, u vjetro elektrane, u te male hidrocentrale u koliko svi to u regiji uradim i neću imati kometovu od izvozimo. Imat ćemo nešto što mislimo da je resursa u stvari nije, a napravile šta je tu prirodi. Dakle treba ono krlike ići odmjereno, koristiti one potencijale koje imamo i da bude transparentno, najbitnije da stvarite... Najbitnija stvar da je sve transparentna i da se zna, da svi znaju koliko nešto košta, šta je nečiji cij, da li je postigao cij, u koliko je taj cij ili mali, da mu se digne, u koliko je prevali, da mu se smanje. Dakle samo da je transparentno, ništa drugo. A kada su u pitanju ti procesi transicije, Evo gospodinje Medžedoviću, možete vi slobodno nastaviti koliko su teški procesi transicije u Bosniji Hercegodini? Mislim, mi smo u transiciju kada odkaznao za sebe, nije to sada nešto ni teško, ni pametna. Radi se o tome ko ima mogućnost, odnosno, kome je datam mogućnost da uradi prave korake, dalje to komplikvana stvar nogi naše ljudi koji imaju tu mogućnost odustanu iz nekoj razloga, a što to ne mogu, dok mnogi imaju benefit po uđu neke projekte koje ne zna izraziti do kraja. Pogrešni potjez, koliko goto očite a isto tako zastiljani procesa koji se moglo desiti, koliko goto očiti. Ali to je jedna normalna stvar, ne trebamo mi reći da je to jedinog koje od nas ono što je, dakle ja mogu sam odvortiti s aspektu o noga što ja radim. Ja sam zajeste imao i dobro se radim, i sa fondom za zašto okoliša da ne kažem sa kupjačima i recyklajžerima pa da kažem i sa ministrasvom ovaj iz kojima sam radio, dakle oni su daliti u dozolu, tako da je to o nešto što funcjoniši. Brlo je mjerljivo, zna se šta je naš zadatak čak ja mogu reći da mi radimo što stiče togo monitoringa da je ono pa nekada orveloski. Dakle, buklavno orveloski, imamo po 2-3 inspecije u toliko godine dana a ide ljete cilista. Mi kad radimo godišnije izvješta je to jedna dva mjeseca Mukograda, donesemo karton dokumentata. Ja se nadam da neko vidi ta dokumenta koja je u tom kartonu. Znam da se u fondu vidi u ministrasu baš nisam nisam nisiguran ali to je moji lišnji doja, možda ja to griješim na kraju krajiva fondi izvošnji organ ministarsva, vjerovatno je tu korespodencija izmeđenoga što se radi. Ali u principu, ne trebamo se žaliti ne trebamo misli da smo mi daleko od nekej evrovski unije, ne trebamo radit nešto zbog evrovski unije, dajte doradimo zbog sebe, mislimo da imamo kapacitet da uradimo ono što trebamo da uradimo i ne trebamo sredonu doladimo što je u skladu sa našim potrebama dinamikom koju mi možemo da odradimo i naravno da to bude mjerljivo i transparentno. I da se neko obaviti im je naravno. Često se to mjerljivo i transparentno ponavlja, evo za kraj, dakle nazipanela i implementacija, što je potrebno za postizanje ciljeva ESAP. Guspodne Ceiro, da krenemo od vaza za tu zavrašnu riječ. Implementacija brza, efikasna, možemo. Kako je mi se čine da su dovedene do kraja, a dugo smo se mučili svim, ja se na početku govorio i koje se postavljaju kao uslov u svim analizama do sladašnih naših izvještaja u radu od Evropske unije trebamo svati ozbiljno i trebamo to uraditi. Jer nam je to glavni izvor sredstava i to nam je destinacija u ostalo. I komplementarnosti mnoga druga sredstva. Pazite, ovdje u suštini pričamo neki milijardama, to je brlo precizno u skladu sa ekonomiskom situacijom i cijenom obračunat od iloji tjeto radio koliko smo mi stručno prepoznali mjere aktivnosti, tamo to opet je u nekom tehnickom sadržaju. I ta sredstva koja su potrebna, ona nisu dakle uvijek balast, nego su ona prilika, prilika razvojna da mnog je stvari dižuči naše ekonomisko stanje, ekonomiske standarde, jer će da sutra morati plati veću cijenu upravanja odpadom ako sofisticirate sistem. Ili ako se profumucionira sistem dole u butulima za prišljavanje odpadnih voda, bi će vam veća cijena vode. Naravno, možda neće na računu iz političkih razloga da se sačuva to, da se ne vidi, očite plati, na drugi način opet poredski oveznici kroz budat će plati to. Dakle, moramo inati te pare. Povezano je sa parama, prilika je i za razvoj, i za druge benefite i druge sadržaje se ozbiljan. Ovo što je gospodar arhih govorio u odpadu, imate najmanje hiljadu kompanija manjih i već koje se bave odpadu. Već funkcioniraju solventno, bave se tim biznisom sam sistemim je isto omogučio dodatstvu vrijednost, jer ova bota nije prije sedam godina imala svoju cijenu zbrinjavanju. Nije i ni vaš akumulatorimo, ni autoguma, televizor, mobita, sada ima u cijenu koja ulazi u tokove držišta, preko operatera ili preko fonda, i da se omoguči biznis, da bi se to zbrinu. Dakle, stvari se povezuju i tu vidim u ovim prilikama, dakle, i svijest, i socijalne prilike, ekonomskodizajne, privlačenje i investicija, i to su odgovori uvititi na ta pitanja. Gledajući, naravno, najviše, ne toliko na državnom nivou, jer je to specifična uvura naša, dakle, federacija, Republika Srpska, kantooni, gradovi občine pa do njesne zajedice. Iz vaše pozice, iz vaše struke? Ovako, pa, evo, meni, jako drago bilo danas čuti da zapravo ova tematika okoliša se po lako uspinje na ovoj ljesvici prioriteta, a kada se u pitanju jele predstavnici ministarstava, dakle, najrelevantni za implementaciju sameve strategije. Kao neko koje sudjelovo u radu, ja moram reći da osobno smatram da je ovaj dokument jedan od najusuglašenih strateških dokumentata u državi, gdje zaista jako puno snage potrošeno na upravo na komunikaciju sa raznim interesnim stranama i japo puno sastanaka, da bi smo dobili dokument, dakle koji je usuglašen i horizontalno i verticalno, ja bih rekla, ostaje ovaj završnj korak samog usvajanja državne strategije. E sad kada to imamo, drugi korak je osiguravanje finansiranja, to nam je gost z Portugala ljepo rekao, a treći korak, ono što je najbitnije, mislim da je potrebno zadržati tu participativnost podnosno imati konstantnu komunikaciju dakle sa svim akterima koji su dakle prepoznati umjerama, dakle i sa nevladimim organizacijama, i sa akademijom, i sa privatnim sektorom jer svi oni zapravo su na neki, očine jedan krug i definirani su u samoj implementaciju i oni će zapravo biti nositeljite implementacije. Nemozolutno? Ono što, možda želim da istekajme još ovdje to je u svariji kada u svariji sva 4 dokumenta da se vodilo računa da svi mjere budu kompatibni u svariji da se prepoznaju u duho normalu nadalžnosti institucija i da se oprirke neskih rokovi preciziraju, da li je to kratko ročno, srednje ročno dogo ročno što po meni stvara jednu pozitivnu klimu u smislu i privrede i sve kada ne favoriziraju se u sluvi i nemo usožnjavaju se u sluvi u jednom entitetu odnosno drugi ja slobodom mogu da kažem da zači po 20 godina samo ministarsu da je i do sada ostavio ta ja mehanizam koji možda nismo spomenuli a to je među entilijesko tijelo zašto životnje sredin koji i do sada nastojilo da kažem harmoniji sve određene aktivnosti kako bi se, recimo, dali sada da rupitujem donošnje preopisa da li je u stvari realizacija projekata da li je možda nešto drugo u pitanju da se stvori da se radi istim nekako intensitetom i to je bilo i do sada, znači uvijek se usaglaše nastojulo se što više usagla se recimo i donošnje preopisa jednostavno da bi sve nadležene instrucije koje se tiču na koje se odnose životna sredina imali podidnake usleve normalno da kažem ono što svakako smatrono da prvom mieru kada odradimo prvi prioritet kada odradimo da će to u stvari pokazati i koliko smo na pravom putu, znači što se tiče i evropske integracija i dalje, znači ispljavanje boje se spogleda 27, da ne ponavljam sad što u svakom sočaju mislim da je još dan po koristim privogu da se zahvalim stvarno svim učestnicima svimi izrađivačima studi da mi kažem po nekada ovaj, mjestavno su bila ne samo, kao što je rečak olegica, Maja Sastanaka bilo, je to i interni konsultacija i Sastanaka okviru samo ne sam užeg grupa institucija prozivki tako, ali tu smo gdje jesem jesem ja isto nisam pesimista da će ovaj, ovaj izrači da do kraju, jako ovaj za pesimistu každe otimista sa iskustvom aj mislim da je fantastična stvar, da je prvi put koliko ja znam, 10. godna radimo ovdje okupke nas, oba intiteta Brško district, šini voji vlasti eksperti akadenska zajednica i svarno bilo široko i mogušno da se učetstvuje i u izlaganju, i u slušanju i u prijedlozima i tu je prvi put da se desla ovi zanje 10 godina ono što je blagodet je tu da i za toga je stoji švecka vlada dakle to treba koristiti kao, kao ja mam fantastična resursi, ono, sada se zahvaljujem ovaj, koliko dolazi do njih, tu je ono fantastična prilika za nas i u koristi to je sve do nas ono što ja ne bi volio da i svega ovoga ispadnje neka birokratizacija jer čitao sam neki, ne znam 150 stranica a te ekspertize vrlo često se pominje falje ljudi, falje ja ne mislim da falje ljudi već falje i volja da se posao završi. Na pominjem, mala država ono što je nama nepovoljne, jedno što je razvuđena ali postoje potencijal vrlo, vrlo, vrlo lakove jeza iz toga mislim da se dao strategije do T32 sveš pominje ispuniti ovaj u punom kapacitetu. Gospodina Polču, o dva za kraje, para ima? Para imat ponavljamo opet, u sve tri banke u sve tri banke samo je ključ definirati projekte i pokreniti ich i mislim da recimo tu možemo imati dobru pomoć od ministarstva da se savjeto dano da ne lutamo u kojem pravcu da idemo i kako da radimo a i za implementaciju projekata, banke imaju pristup s sestima techničke pomoći da se angažiraju konsultanti kao što je i ovaj projekat to su glavno misti ljudi koje se ponavljaju svuđe mala je zemljaša gospodina kažem, samo jedna klarifikacija za gospodina ja svoj vreme pričamo velkim infrastrukturnim projektima koje finansiraju mežnarne financki istuci ali su se bila ebrdeati i volimo finansirati privatni sektor i imamo način da dođemo i dopojvatio sektora znači nisto za ovaj infrastrukturni projekat najmanji, projekat mora bit bar 5 milijona euro veličina kreditija ne možemo, jer procedura gospodina Međedović uvi sest tražda nismo polo autogatno i nismo nikada koštali buđet nismo nikada je buđet ovih to realni sektor davao naknude za to ja slobodno mogu da kažem što su tiče nas 10. godina rada nismo pola tog novca imali kao inkom ok zlažem mi pokušavam biti odgovorni da to što je produžena odgovornos mi pokušavam biti odgovorni uvijek smo se trudili da to o kalkolatino ne utiče na krajnji proizvod veže to ima da to ima nekolik smisla da se jasno, jasno, absolutno gospodina polča izvinta, ja sam vas prekmo doću o mjegodu spod dacere da nastavimo razgоворa koje smo počeli obječanje drug, snimljeno sve jedna, dvije, tri, sve dobro, ti za kraj pa je to ako bi se ašprenosiralo nevalim sektor to je bilo sjajno neozbino, jer mi stvar ozači kažem na terenu smo prikupljamo podatke u bitija ne bi malo ništa novo da kažem što, joj kolega nisu reklem veđu ti i me to kažem, najvažnije od sada je samo da se ta sradnja koja gospodina nastavi je nekako nažalost kod nas istocija tako da dok ima projeka, dok projeka treje nešto treje, či se projeka završi to za sve raspada, znači jako bio važno nastaviti ovu sradnju koja je već formirana sada za buduće projekte, tegucistva Hvala vam, hvala i vama naravno na prisustvu i zaista pomnom slušanju onoga što su panelisti imali reći, zaista ste sjajne stvari, rekao na kuljevoju poprilično nekako optimizam, ali baš optimizam ne ono dobro informisani pesimista, nego baš optimizam i nadam se zaista da sve ono što ste u implementaciji navili da je vrlo rješivo i realno da će zaista tako i biti, hvala još jednom Hvala i vama, naravno pozivam vas sada na odmor, uz ruček dole u restorano, dakle spostimo se samo sprati niža i nadam se zaista evo još jednom da će sve ono što smo danas čuli ovde, vrlo biti i implementi rano, a vjerim da ste i vi mišlenja kao jada je to sve u interesu nas pojedinaca, a naravno i države u koji živimo, hvala još jednom