 Benvolguts, benvolgudes. Moltes gràcies per ser avui aquí. És un acte que a tots i totes ens fa especial il·lusió pel fet que l'hem pogut... l'estem celebrant amb presencialitat. Segurament fa uns mesos, no ho veiem clar, però la possibilitat de fer-ho com l'estem fent doncs ens fa una mica més feliços a tots i totes. Hi ha pocs estudiants a la Pompeu, fabre una cústum que té, quan encara faci les lliçons inaugurals, sempre les classes no sospenen, i per tant els estudiants els tenim a classe, però ja ho ha dit la consellera, ja la farem arribar, i també la presidenta del consell Social, farem arribar per tots els mitjans possibles la lliçó magistral de la professora Luz Reyo, però també les altres intervencions. De tota manera, tot i que ho estem fent amb presencial, sabem que no hem de baixar la guàrdia. El Covid ens ha ensenyat algunes coses, i entre elles que no hi ha escenaris en probabilitat zero, ni escenaris en probabilitat del 100%. Per tant hem d'estar preparats amb escenaris alternatius que poden passar, ojalà que no sigui el cas. Una peça clau del país que volem és el sistema universitari. Fa unes setmanes recordo, analitzant, l'informe Times Higher Education canalitzava quines característiques comunes tenen les millors universitats del món. I bàsicament tenen quatre característiques. Voleu que han sortit en els parlaments anteriors i per tant van amb la mateixa línia. Quatre característiques. La primera, la vocació internacional. La Pompeu Fabra és una universitat que aquest tema el té molt clar des del principi per la resta d'universitats catalanes. En segon lloc, l'aposta per la recerca i el fet de tractar-se d'una universitat insensiva amb recerca. En tercer lloc, l'aposta per l'excel·lència amb les altres activitats de l'universitat. La docència, i per tant la innovació d'ocent i també la transferència de coneixement. I finalment la quarta característica és que es tracta d'universitats ben finançades. Per cert, ara veig que m'he oblidat les salutacions. Tinc una petita excusa i és que avui m'han fet aquestes proves que et miren els hostals mòlegs i no veig gaire bé de lluny. Ho dic perquè el millor faig algun sal amb el discurs més va el tard que mai. Volia saludar lògicament l'enhorable consellera de recerca i universitats a la presidenta del Consell Social, la senyora Montserrat Andrei, el rector Enrique Argullol, el rector Jaume Casals, també el rector de la UIC Alfonso Mendiz, que és avui amb nosaltres, el senyor Pere Torra, secretari general, en Josep Maria Casasú, cíndic de Greuges, la senyora Esther Morales, secretari general de recerca i universitats, el senyor Josep Rivas, secretari general del CIC, el senyor Javier Aldeguer, director general de transferència i coneixement, i a Messier Olivier Ramadur, cònsul general de França a Barcelona. Segur que quan facin el vídeo això ho posaran davant. Us demano disculpes de nou. Bé, aleshores, segueixo on m'havia quedat. El sistema universitari català està ben posicionat en els rànquings internacionals. La Pompeu-Fabro està i a la mateixa ciutat de Barcelona i a la resta del país tenim universitats ben posicionades. Per aquest motiu, quan abans he parlat, la clau de les millors universitats és la internacionalització, la recerca intensiva, l'aposta per la docència i la transferència a coneixement i, finalment, el finançament. Per això confiem molt, i en aquest parlo també reflectint el sentiment dels rectors i rectores de les altres universitats catalanes que ens confiem molt amb la consellera i el seu equip, i confiem molt, no solamente per tal com ha confirmat avui mateix la consellera que per el pressupost que s'està treballant en aquests moments millorarà, sustancialment, els pressupostos de les universitats, sinó també per les... no només per el tema pressupostari, sinó també per les iniciatives que s'estan prenent. S'ha creat, per exemple, una direcció general de transferència a coneixement. S'estan fent unes mesures que creien que van molt amb la línia de com creiem que estic a dirigir i impulsar un bon sistema universitari. Amb el tema del finançament, per descomptat que convé més finançament, si hi ha diverses universitats catalanes, la pompeu entre elles, que quan mires la posició en el rànquing, és una posició molt bona. Per exemple, en el Time's Higher Education, la 156... 156, algú diu això, escolta, 156, són molts, vol dir que en tens 155 davant. Sí, però n'hi ha en quasi 30.000 en aquell rànquing que estan al darrere, el món hi ha 30.000 universitats. Però un tema interessant, quan mires el 156 agafes les 10 davant i les 10 darrere, en general tenen un finançament que és entre 2, 3, a vegades 4 vegades el finançament que rebem per qualsevol item que mirem, tant si són estudiants, professorat, pas, etc. En relació amb el finançament, un tema important i sabem que el departament ho està treballant, és intentar veure si es pot incrementar la part variable del finançament. És a dir, aquella part que té en compte el rendiment. Per tant, el rendiment vol dir el rendiment no solamente de recerca, però també rendiment amb transferència de coneixement, rendiment amb innovació d'ocent, rendiment també amb impacte social, amb ocupabilitat dels estudiants, etc. Sabem que el departament ja està treballant i ho compartim plenament. Abans de parlar de 7 punts, aquest any li donarem molta prioritat en la UPF, volia simplement recordar que estic convençut no solamente que el món canvia molt ràpid, crec que totes les persones que estem aquí som conscients que el món canvia molt ràpid, però hi afegiria un tema que no sé si tots compartiríem, i és que personalment crec que el món està canviant més ràpid que les nostres universitats. Aleshores, el problema que té quan estàs en una determinada activitat i veus que el món va més ràpid que tu, vol dir que tens un problema. Per tant, en relació amb aquest problema que tenim diria el sistema universitari, però també és un sistema... El fet que el món vagi més accelerat que nosaltres afecta a moltes de les organitzacions, empreses, el teixit social, empresarial, no és solamente un tema del sistema universitari. Aleshores, us volia parlar de 7 temes alguns han sortit ja, que són els que aquest any intentarem apretar l'excelerador. I simplement dir un tema que abans de l'acte d'avui, la consellera anem parlant un moment d'un tema que és una particularitat que té la Pompeu Fabra, i és que la Pompeu Fabra té un projecte que va començar fa una mica més de 30 anys amb el rector Gullol i amb l'Andreu Masculer, té un projecte que els diferents rectors i equips de govern que hem anat incorporant-nos a la gestió i la direcció de l'universitat, ens sentim amb una cursa que ens anem passant el testimoni. Per tant, és un projecte, els temes dels que parlaré ara són temes que ja estaven a l'agenda fa una mica més de 30 anys, i això pot semblar una obviatat, però precisament aquesta setmana es va publicar l'informe CID, de la Fundació CID, i fa una anàlisi dels sistemes de governança de les diferents universitats i de la Pompeu Fabra d'Estaca, que és una universitat que té un projecte compartit i que els diferents equips de govern els van continuant. Jo, quan a la campanya electoral recordo feia referència en el rector, en aquest cas, Jaume Casals, però també el rector Morezo, la rectora Virós i el rector Gullol. El programa que presento és un programa continuista, perquè les bases són les mateixes. De cara a aquest any hi ha set grans peces que volem treballar, que vol dir continuar treballant. La primera és seguir potenciant la recerca. La Pompeu és una universitat intensiva amb recerca, i ho volem seguir sent perquè és el que el país ens demana. La consellera ho ha dit, el millor pla de contingència és la ciència, i la Covid ens ho ha demostrat. Per tant, volem continuar amb la mateixa política científica i mirarem si podem posar més recursos. La segona gran prioritat és aquest coneixement que generem, tenim la signatura pendent de que arribi més a la societat, que impacti més a la societat. I això vol dir impactant a la docència i impactar també a través de la transferència de coneixement. En els darrers mesos s'han signat quatre càtedres noves, són càtedres amb organitzacions públic o privades, amb empreses de l'economia social, amb empreses públiques, administracions públiques. Aquest és el camí, perquè és un camí que ens ajuda que aquella ciència que fem arribi més a la societat. Quan una organització pública de l'economia social o una empresa privada s'ha de fer una càtedra és perquè vol obtindre un retorn d'aquest esforç que fa aquesta organització. Aleshores, el tercer punt en el que em volia referir és aconseguir més recursos per descontar que la Generalitat, tal com ha dit la consellera, amb l'increment de pressupost, això ajudarà molt, però al mateix temps la Universitat també hem de veure de quina manera podem aconseguir més recursos interactuant amb la societat a la que ens devem. I a través d'aquesta interacció, si fem més transferència de coneixement, això té que produir també un interès per part de la societat que també estarà interessada que la Universitat pugui tenir més recursos. Un quart tema ho ha comentat la presidenta del Consell Social és el nou model d'ocent, evolució. És un model que es va començar a construir fa 4 anys, ara aquest mes de setembre, hem posat el peu a l'accelerador, estem fent proves pilot, amb la idea de, durant aquest any acadèmic, anar fent les proves, anar experimentant, i a l'any que ve, generalitzar-lo a la Universitat. És un model que creiem que és el que la societat necessita, és un model que es va dissenyar amb la participació de totes les parts interessades, estudiants, alumni, professorat, pas, etc. I és un model que creiem que no només és el que necessita la societat, sinó el que els estudiants necessiten i els encaixa bé. I a més té una sèrie d'avantatges afegits i entre ells que ens permetrà millorar, racionalitzar els horaris. Bé, passo al cinquè tema, millorar la presència de l'anglès i del català, en la docència i en les publicacions. Un dels projectes que tenim és crear una Pompeu Fabra, edicions, edicions Pompeu Fabra, hem comprovat que les millors universitats del món totes tenen unes línies d'itorials importants. I a les hores de més això ens encaixa molt amb la vocació d'humanisme i cultura que té la Pompeu Fabra. El tindre una línia d'edicions tant de recerca com de transferència de coneixement com de divulgació, ens ajudarà també amb el tema de l'anglès i del català. Amb el tema del català i de l'anglès continuarem amb els programes de parelles lingüístiques, el programa de Cullida, totes les iniciatives que es van empendre fa alguns anys, continuarem apretant fort amb aquests temes. Passo a la sisena, aprofundir la presència de la cultura i les humanitats. Com moltes vegades dic, la Pompeu Fabra vol ser una universitat especial, totes les universitats i totes les persones, totes les humanitzacions volem ser especials. Un dels temes en què la Pompeu Fabra vol ser especial és la importància que té la cultura i les humanitats amb tot el que fem, tant si fem economia, com enginyeria, com lògicament, humanitats o altres estudis més propers. Volem que el pes de la cultura i de les humanitats arribin a tots els estudiants, a tot el professorat, a totes les activitats que fem. I finalment, una setena línia d'actuació molt important és seguir aprofundint amb la responsabilitat social. La perspectiva de gènere, la sostenibilitat. En aquí el projecte, que és un projecte de llums i argues, perquè el veurem fer realitat el 2025, el projecte del mercat del peix, la ciutadania del coneixement, que és un dels grans projectes que té la Pompeu Fabra, però és un projecte que ara estem sembrant i veurem els fruits d'aquí 5 anys en una àrea científica de recerca interdisciplinària tenim la vocació feta de més a matres agents del sistema universitari i amb les institucions públiques i privades volem que sigui un referent a nivell europeu. Bé, ja per anar acabant, volia fer un comentari, ja que m'he referit breument a la cultura, volia fer un comentari sobre el cartei que us heu trobat Agull a la Bossa. Aquest cartei inaugural, això també va començar amb el rector Enrique Agullol, el tema dels carteis, per anar engrandint el fons d'art que té la Pompeu Fabra. Aquest cartei, el d'aquest any, és una obra de l'artista índia, Nelini Malani, que ha dedicat tota la seva carrera artística a la defensa de la justícia social, medi ambiental i sobretot feminista. Mitjançant la seva obra, l'artista ha profundit en temes molt greus de la història recent del seu país, com ara la guerra, el fonamentalisme, l'opressió de les dones, els efectes de la globalització i la destrucció del medi ambient, temes que malauradament són problemes universals. La presència d'aquesta activista, que sobretot ha volgut donar veu a les dones, expressa el nostre compromís amb la defensa d'una igualtat real i efectiva. Bé, i per acabar, dos petits incisos amb com volem fer totes aquestes mesures, que he resumit molt breument, primer hem iniciat fa poques setmanes, fa dos setmanes hem iniciat un pla de transformació de la universitat, que té una primera etapa, que dura 90 dies, i en aquesta etapa pensem, tenim la intenció o la il·lusió de poder veure ja, en 90 dies, canvis molt importants que haurien d'afectar a temes com el professorat, especialment el professorat associat, el salomni, la carga administrativa de la docència, de la recerca, els horaris, hem escollit 7 temes i hem aplicat aquesta metodologia que en 90 dies té que donar resultats, i després el gener, espero que ningú s'espanti, si van bé aquest experiment que farem ara en 90 dies, la idea seria el gener fer al voltant d'una 50ena d'equips de resposta ràpida, si algunes cares hi ha d'error de 50 equips de resposta ràpida per fer una transformació que sigui molt tangible, simplement per intentar agafar el ritme d'aquesta societat que va més ràpid que nosaltres. I el segon tema que em volia referir és que per fer tot això, a més, volem seguir comptant-hi molt intensament i quan més intensament millor amb els centres escrets, veig alguns dels directors i directors generals dels centres escrets aquí avui amb nosaltres, amb el Consell Social, s'hi ha referit la presidenta, i tenim la il·lusió que el Consell Social vagi seguit la normativa per descomptat, però que vagi més enllà del que s'espera dels Consells Socials a matres universitats, perquè ens ajudi aquests reptes que he comentat. Però també volem aprofitar les màximes sinèrgies possibles amb el que en diríem les organitzacions del grupo PFE, que són una trantena d'entitats amb les que volem incrementar totes les sinèrgies possibles, i també, inclusive, amb el sistema universitari català. Tal com ha dit molt bé la consellera, en aquests moments, i a vegades parlant amb els rectores Argoiol o el rector Casals, en Morezo, deien que, igual fa uns anys, no era el tipus de sintonia que hi havia entre els rectors i rectores, no era el mateix que hi ha avui en dia, però també aprofitant aquesta il·lusió que tenim tots als rectors i rectores conjuntament, lògicament, amb el govern de la Generalitat per tirar endavant tots aquests reptes. Aprofito, també, per mostrar tota la solidaritat amb la Universitat Autònoma de Barcelona, perquè el que està passant o li ha passat a la Universitat Autònoma de Barcelona ens implica a tots, i de fet ens podria passar qualsevol de nosaltres la setmana que ve. Per tant, tot el suport i com estem en contacte diari amb el rector La Fuente per intentar ajudar amb la mesura que puguem. Quan em vaig presentar rector, ho vaig fer amb un lema de campanya, una universitat millor per tothom, però en aquesta tasca necessitem la complicitat de tothom, i per tant vol dir la complicitat del govern que sabem que la tenim, la complicitat del sistema universitari, la complicitat de tot el grup d'organitzacions que estan al voltant de l'OPF, i també per descontar la complicitat dels estudiants, dels alumnis, del personal d'administració i serveis i del PDeI, del personal d'oceni investigador. Els últims anys i mig, sobretot per la Covid, en 50 anys, molts dosos, i ho he dit moltes vegades, tothom ha estat el seu lloc. Això és molt de grei, i ara hem de veure com sortim d'aquest poscòbit, en cas que es confirmin totes les prediccions, com sortim de la millor manera possible. Amb la vostra ajuda segur que ho aconseguirem. Moltes gràcies a totes i a tots.