 It's been recorded already. Labdien visiem. Paldies par piedalīšanās šajā seminārā. Mani seldus Gita Rozenbārga. Es pārstāju Latvijas Unistātas Biblioteku un Nacionāl Latvijākās piekļas dienastu. Vēlāk iztāstīši arī par to. Šīsdien stēma ir pievēsties jautāmien par to, kā izpildīt Afārstna 2020 prasības atiecībā uz open access zinārs, ko rezultātu puliskošanu. Jei trūna gan par publikācijām, gan par datiem. Po istam pēgās prezentācijā es arī īsi pievērstīšos Afārstnis Eiropijotā. Mēm jau īdījau zināms, ievīzēs, kas ir sāgaināms tur. Un arī īsi passtāstīši arī par open air servicijam. Un jā, tadam kā jau minēju. Iesākuma īsi pār Nacionālātādās piekļas dienastu, kas ir izvairdotas Latvijā, patēcoties Latvijas Unustātas Daliibai Open Air projektā. Open Air projekts ir ilgtēlamiedļu projekts, kuram šobrīd noris pēdējā cetru tā faza. Taču tās nav beigas, bet turpināsies šis projekts jau organizācijas vēndolā. Tā pamatā ir un darbojās cilvēki, dažādās Daliib vastīs, kur ir kontaktpunkti, kas tā tad šo zeltajams, kas ir sestītērā atvāto pīkļu un atvāto zinātni, risinā, izpatešo informāciju, skaidro, gan pēdnieģiem gan plašākajā sabiedrībē. Kārī pirdlās dažādās citās aktivitāteis, lai veicināt. Šo atvārtības kultūru, zinātnē un plašākas sabiedrībā. Tāpat vāstās uz infrastruktūru, respektīvi vāstīs ir repuzitori, kas ir savienot kopingā tīklā. Protams savienot kopingā tīklā, vāstoties uzinām standardisācīs procedūru, respektīvi repuzitorijam jādost standatiem konkrētai kvautātai letovarāt ar izderīt. Un arī tiek veicināta politika, lai kultūru šo atvērtības vāvairāk varētu ieviestun veicināt, zinātnē un arī plašākas sabiedrībā. Tā rezultā tā ir izveidotas apunē portāls, kuri pie jām dažā, nepatāk vajam pokuniem, es prastāziši pašās beigās. Un tā ir arī platvornicā, kurien var komunicēt un iegūt informācijiem. Latvijā, redzionālēs, pārstāvs ir Latvijas sunerstāta, kuras funcīs ir atbās spērtniekiem, pērniecības pārīt vadītājiem, zinātis politikas redotājiem izdevējiem, biblioteksts specēlistiem un citiem interesantiem. Ipašpielers šamies un mūsu uzdēlams ir tieši skaidot apmārst 2020. Tur man, ka jāfācu seirob dalībniekiem jautāmski sēstīt jār zinās par rezultātu, padarīšanu par atvērtiem. Un arī prums skaidrošana plāhrākai sabiedrībē. Tā rezultātā ir izveidot arī maizlāpuntie kusturāta, un šeit jūs rezultāt arī kopīgu kontaktu ēpostu. Sako još tālā presentācijas pastāstīšu par apmārst 2020 prasībām, un kā tās, ko darīt, ir tās varētu izpildīt. Un arī par datiem parunāsim, un kā jo minē nedaudz pravāns seirob, un apmēr pakaupojumiem. Iesākumā Tomāk Ipavers tuzmanību mums liena tagadināt par atvērtos zinātni, ko pēc mēs izpāp to runājam. Eropas komisijas digitēlā programēro pārēc atīstīt atvērtos zinātni, kurs veid mērķesī parveidot zinātni, padarot to arvien atvērtāku globālāgu, daudz vairāk lai tā bāstītos sadarbība un lai vredotos nav uz efektīvāka sadarbība, lai būtu arī radošāka un tu vāka sabiedrība. Atvērtā zinātne veidas un efektītāti parbaudāmību, causpīdīgumu stabi disciplinārtāti. Causpīdīgumu samu parbaudāmību šatuzēšies pēdēja laikā, kad arvien biežā parādās dežādi viltas pētīvi. Ekonomikā problema sveicina industrijas un innovācijas un to, lai tiektu radīti produkti, kas ir bāstīt uz pērnieciskiem rezultātiem, un kuri īrpēc iespējas maksimālu tu sabiedrības veidzībā. Sabiedrībē protams veicina plašāku informētību, par to, kas zinātne un ar izglītiošanās iespējas tās pavarās lielākas. Tāpat tās ir palielnāta zināta sietekmus sabiedrību, notiek miedarbību. Sabiedrību tādēdu uzinot vairāku un precīzākos sabiedrība. Vajag un protams liela lieta, lielas uzsvaras ir uz tiežu globāli autaim brīsanāšam, kur to var aprisināti tikai kopā. Tāpat jātvartā uzinātne ieruskatāma par kustību, kurs mēļu padarīšu uzināts, ko spētības pēc iespējas brīvāk pie iemus. Tā faktiski ir pērniecības praktizēšanu izmantojot ar atvētības aizstītas elementus, instrumentus, metodiku, držādos pērniecības, ir posmos sākot ar tīdēju sistrādi līdz pat jautot, kad jau notiek uzināts skurs, asniegumu rezultāt vērtēšana. Un tā rezultāt ātīstās dažāves spiejas, dažāvi iznām, kā to ir unveidot. Panu, panu, tā ir vadmotības laišie rezultāti būtu tik atvērts cik iespējams, un tomēr tik slēktu cik nepieciešams, lai pasargaotu piemēram senstības līdz. Šeit jūs redzāt apvāks 22 g, kur arī mēs varam iepizīties, ar detalzētāk informāciju piedālātajiem visinājumiem, kā to sispildīt gan publikāciju open-access kontekstā, gan datu parvaldības kontekstā. Viss piepruzināts, kā publikācijām. Valīnijās ir minēts, kā ir prasību, tāda nodurušināt atvārtu piekļu cik vien drīzies pējams, un nevēlā kāpēc rāksta publikācijas, deponējot recenzēto publikācijas versiju repuzitorijā. Un, atiecīgi, ir metadotos norādot konkrēt informāciju, kas nepieciešam visu varīgāk, protams ir runupar tolentik norādīts finansētājis. Šeit ir Eropas Komisijas istrādāt skēma, kur var arī iepizīties uz šiem cēļiem kādu verāt būt, ka mēs uzmodībiem, mēs unājiem par rezultātu pūlskos, šo nātvērtā piekļu vēl. Taču iemēs unājiem tāda pa publikācijām, tad gribu nedaudz pievērst uzmanību dažādiem žunāl izdošanas varjantiem. Tāda tradicionāli spodniešanās modeles ir tad, kad žunāl izdošanas izmaks, ar žunāl abanētājus vai piecējus, netkrik, vai tas ir indudāls cilvāks vai institucija. Atvērtās piekļūs modeles ir tad, kad šis izmaks es teiks sēktas pierms publikācijas pumsēšanas, tad piesēstīta nauda. Jau pirms tā, vajana autors, pāradišādu nauda piemēramu projektā, vai kaut kas citu uz resursu, ar siegu uz tiespēja. Vai ir pārstavoša institucija piedalāts, kādās programmas, kurs jau tāda iegūt kālus tāds nosicījums teiksim žunāl izdošanai kūr, var pārlētākām naudām teksini to veikt. Ibrīži unāstas saukāti, kad ir izmantot tradicināma pumsēšanās modelta, što nipršā laikā pie dāvā papildus iespēju, par izinām uz samoksu, aciviščos šos rakstus atvērtā piekļu vēja. Ja mēs sunājām pār… Rasībām, kas ir menēc šais programus, madlīnījās, pamat būtībā savu publikāciju, var publikācija tiep kūra modelja žunālā. Viņa mēr ir jāc rāska, jābūt publikācijas versijai, recenzētajai vienajenotā, recenzētajai spēlāt, pēc tādi versijā. Jābūt depunētāj abigāt repristorijā. Gan maksi žunālā var publikācijas gan apanāksas žunālā, taču abas šīs versijas, abams šiem gadīmiem jābūt iekļotiem repristorijām. Šīdmas lieta pa plusiem viņusiem, ja mēs depunējam repristorijos, tad plusi ir kā kūršistā, tad izdevēji darbības modelas, mums darb, un repristorijā depunējot publikāciju, tāpā klūst pieņam, pēc pēc pēc māksas, ja tas ir bezmaksa pakaulpājums. Minus būs tas, ka reizēm izdevēja var noteit imbārgāl perīodu, respetīvi var liekt iespēju atvēt piln tekstu. Uzreiz, ka mēs smievi to esi repristorijā, respetīvi tika noteits vēnu, pēc reizēm 2020 brasībām ir pieļaujams, ka sēši mēneši ir eksaktījā zinānes un huntārē sociēlās arbūt 12 mēnešiem vargo perīodus. Tad mēs iekļaujams savu publikāciju repristorijām depunējumu, ievadām metadatus, ja bija irakstu tātadiekšā, un pieliekam klāču piln tekstu pēdēfājumu, tad što nipisša laikā, uzliekam funkciju, kā tas tiks atvāst tikai pēc sēšiem vajadu jūpc mēnešiem. Tad šo metadat jau bijēm, tas ir jau jaut laba. Atvartās piekļaujus zonāliem atiecīgi tur ir tūlītējā atvartā, piekļaujus minus ir un ir iespējā autontiesības kontrolēt. Un iespējām ir, tad šo minus pradums ir tas, ka var gadīties, tāpējām ir zonāla, kurā ir šī māksa, un tad atiecīgi jātrodu līdzekļu. Avārs 2020 var paradzēt līdzekļus, šo publikāciju APC šī māksām lai tās sektu. Tadšu liel daļā atvētās pilnus zonālu ir bez māksas publicēties, un iespējām ir publicēties, 70% skandīmas. To mērja ir māksa, tad ir apmēram 2000 toši. Prudams, hybrīdžu unēlos vienmērbūs māksa, tu jau osgadījumos vienmērju, jo tas ir specāli ientāts modeles, kur vienmērbūs māksa. Šeit uzamākīvus sajtu, kur vēl iebazīties vairāk ar informāciju par OpenAPC, tur ir iespējām, spēc dažādiem vēdiem, atasīt informāciju un paskatīties, ir māks varētu būt videjās izmāksas jūnāliem. Tiek rekomendāts izmantot abus ceļus patiesībā, gan iemēs publicēmies OpenAPC, jau jūnāloz, tad tad mums āceviši osgadījumos, tad tad mums māksam, mums āmaksam tu. Un mūs modeles ir izmantot Deponēšu nebu storīlos, kas ir bezmāksa paklapam, vietopīt, financējiem. Un prudams mēs paradzam šo naudumu, tad budži tātami jābūt paradzētām projūt budži tā, un prudams ietrūnu par to, ka šo ir publikācijiem, un tam visam jābūt izdarītam projekta laikā. Es nozumēju ļoti laicīgi iztenībā. Jā, sākumās, nepatēc, ka patiesībā, šeis prasības, ne tikai arbils foraizinu 2020, bet arī, prasības un šeis nāri mūsu saiz toši. Jā, straujā atvērtās pirdužu žunāl izdevēja darbība ir veicinājas negatību lietu, tādu lieta, kā viltus izdevēja darbību, kur atiecīgi ir jājumā cālas izvairīties no šiem viltus izdevējiem, vienc varēns kā izvairīties ir izmantot registru doji, kurā tiek uzņēmti žunāl, izpildu kvalitāts prasības ir recenizēšanas procesu nodrošanāšana. Atiecīgi, šajā registrā, 70% ir ir tādu, kuriem netiekasīts ši naudu EBC saksa. Vēl var izvairīties, šeļ būs sveldījus slaidikuri pazīmas, pēc kurā mēs varam atpazīt, mums, kas liecim patūkā izdevējas nodarbojās ar viltus pakalpojams niekšam, bet tā varbūt detalzēt šobrīdies neskaidrošu nav īsti prioritāti šodien, bet notēģums būs iespēr iepazīties prezentācijām. Vēl varēns kā izvairīties no vielu žurnālien ir izmantot vietnīst to predatovi journals, kur uzinicitījus vālstītā vēdā ir cilvēki, kas apkoposši informācijām ja un par izdevējām, par žurnāliem. Tad tajā cīk var paskatīties. Pienverst uzmanīd, vai tajā sarakstā iekļūjus, kāds mūs intresējuša žurnāsvenēm. Protams, reizēm mēs ir teiksim ir no teki diskusiši šobrīd, pret to, ka tu reizēm parādās arī žurnāl, kas patieļas ībā nav īsti viltu uz izdevēja, bet piemēram, jāuni žurnāli, kas vēl nav atīzdīši savu kvalitāti, pietiekošā līmeni, un tad viļ reizēm, var tur mokļūt šajos sarakstos. Un tad ir ir vēl viens tāds rīgs, think checks samit, kas jāuj uzvadunošiem jautēmiem pievērst uzmanīd, kongadam žurnāli, kas mums intresēju, un saprast vēl mums jāusticās, vai mēs var mums tecēties vēl nevarā. Jā, ir jāunums ir tāda lieta, kā ir izveidot, ir mums, ko mēs ir palrūpēja, šeisi, bet olēj būtu izveidot vēl viena jāuna platforma, open search ir, kur var publicēties, dažādās nozarēs, open access, un ienu došināts arī recenzēšanas procesu. Un, apārsts 2020 un apārsts ERO projekta delimniekiem, pradams būs būs magstas. Tagad to esmu ir vēc izkrīcādiespēja. Par to, kur tad būtu jādeponē, jādeponē ir varījāns tad tad ir institucionālēs repistorīs, es patītis repistorīs, par kur nūpējās konkrēta zinātaskā vai akadēmas kā institucii, vairīd citrēs organizācijas zinātans kā sabiedīmas kopienas kāras. Un, tad ir pradams nozarēs repistorī, un vēl ir zanodā alternatīvi, kur ir iespējams daudz dažanās nozarēs, iekļoti šīs publikācijas, netikē dažāts rezultāts zinātas, kā uz tur pieņam. Tas ir bezmāksas zināmām ap jūvam 50 mīga pait izmēram. Un jeb kūš pērnieks to var darīt iekļoti tur. Jā, nav viņam paša institucijā, vai kā gva būt viņu nozarē nav. Un šai direrī reģistrikas palīdz repistorīlās. Mazliedribu vērst uzmulības tāda lieta, kas diezgan ir diskutīt, kur tiek jaukts un tiek uzkadīts, ka sociālātīklošanās vietnēr datu bāz, un kā tas ir repistorīs, tādiem šeil nav. Jo sociālātīklošanās vienas ir to pamat būtība un odrošināt socializēšanos, informācijas apmāņu pētniekiem, un viņas ir veidot uz kovercālu biznesu modelu, ir esatīt tiek sveidot, meni kovercāli interesu, viņi izmant to vēl spiekļūt pie jūs ādišu grām atiņām atīst dažāms makstu pakalapuimus, un līdzatoriju atiecīgi bombardē ēpastu dažādiem, saviem reklāmas sebstēmu tā tālāk. Un paču, akvardās pierļužas reprezentaurī tie un jā, un denodrošina šīs, socializēšanos viņas nodrošin, denodrošina tād lietkā iltermiņa saglobāšam, un informācijas apmāņa citām, kvalitrīvi informācijas apmāņa citām, informācijas sistēmām, tajā skētā Eropas komisijas sistēmām, taču reprezentaurī tieši nodrošina, šo datu apmāņu nodrošina iltermiņa saglobāšanu, notiek nenodra bojās, ar kokādām komercālam darbībām, kas vajad traucēt. Un jā, un izpildu, un atīstos servis, odbilstos Eropas komisijas, vajad zībām, un atīstos stāndautus, setistēšanas sistēmas, kas šo spaklapumus padaremenu, pauti tī vākus un pūtams iltermiņā būs, tiek atīstīts tālētas būtu iltermiņā piejējams, gan šis, šī tīdī, tehniska infrastrukturu, gan cilāki, cilāki, esursi, spēcjāst, kas sapot nodarbojās. Tadada socialās tīklušanās, viednējiem iesiekļausim, savu publikācijas tas neskaitīsies, kad tas ir piejējams, atvētā piekružu vajam, ko viņš ir notu vādzētīsim. Šeit ar pārslēt prezenodā repestoriju, tadandu kājuminēju, viņš daudz noziru, startautisks nodrošīnā saglabāšanu iltermiņā, uzņem dažārda formāta reineciskos rezultātus, piedāvā veidot kolekcijas, piešķir unikālos, nemēni iglas, pastārīgūs identikātors, restitīvi dojīt piešķiršiem iekstiem, un šiem to, tad ko jūs ievadāt iekšā. Un iespēja, ievadīt informācija par financējuma, avotus un pēķīma, kur jūs ievadāt. Un ies, izmantojums arī policēnišu izvēls dažārs, ir iespējums. Šeit jūs atzat, ka ir ļoti dažārda rezultātku, var uzņemt šajā repestorijā, atzat, ka arī nodroši nāk cireli tas, kas notiek pēc pētījuma, mēs svarojam cik mūsu pētījums ir saistuoši citiem, cik daudz, teiksim tāda, čo pētījumi līpielā, dažu skatījušies, un citi mērīmi. Un arī varam rezēt, ka dojīt tāda piešķiet. Vizmāksas. Kas tad īst ir jāda panē? Tad tās prasējums atiecas, uz visu veidi publikācijām, un ir aicināti pērnieki dalīties bada rīt atvērts arī citus rezultāts. Tādž pamat, pamat būtība tāda prasība ītieši brazinās, ka ir recenzētām publikācijām, gala versījām. Tā tad vēlākas el parādīši vienas hēm, kur būs vienlāk uztvert. Un arī vajana tāda šīs prosprintu versīja, vajai publiktsētā, gala versīja, arī recenzētā, kas vajai publiktsētām. Protams, plus iet runu pa metadā, tad mēs ievudām šeos rebestorijos, kur sadec ignorādam informācija par finansētāja, gan atunu umuru projektākronījiem datumam. Un klāp pievienojiem protams pilteksta ka pilteksta mašiņa lasāma elektronsko kopiju pedev formātām. Šeit jūs redzat, kā izskatā stārī indiņa, kura jābūt iekļautai par finansētājši informācija. Šeit jūs redzēs, kā izskatās Latvijas recenzētās rebestorijā, kura tad šajā laukā šī ir indiņi tiek iekļauta, kur ir uzgstīts, šī informācija par finansētām, ka pēc tas ir svarīgi, un ka pēc ir ļotā un parādīts palīgāts jābūt. Tāpēc, ka pēc tam šī informācija ir ierexti, no nāka tātad piemēram, aprenēt rebestorīt īklā, un tād, pēc tam, tās savienu vajā sarījā revedas komisīja, sarījā rādzkaišu sistēm, un tād tiek padotiši informācija un automāfiskatiek procesi un odrošināti. Tāpēc jābūt ļoti precijisti un marādītam, lai viņš parājātu apazīt, kura projekti ir kūš rezultāts. Tās arī domāc lai atvieguot atskaitīšanos, pēc tam. Jā, un jā, pats tāvīgi unikālē ideikātor. Vien vairāk un lielāks tiek izdarīts, naglūžas piediens, brīžā fekomandācijas izmantot pēc nekiem saviem rezultātiem, netikiem rezultātiem, dažādām, tātad dažādiem objektiem, kas ir saistītiem mūsu penisko darbību pievienočos pats tāvīgos unikālos identikātos, kas jau informācijas sistēmā vēl matpazīt, kas ir kas, kas ir piekā piesēstīts un tā tālāku. Tad atiecīgi, pēc tam tiek radīt, dažādīt citi vai informācijas resursi vai citi pakaupojam. Liel daļ rebstaurī piedāvāšos gan laukus, kur ievietot šo informācija pašiem pats tāvīgiem identikātoriem gan arī piedāvām, teiksim, dojīp mēram piešķirta, mēr kādu sīts identikātors. Tas skrūst ar viena, lielāk jau un teiksim, aktuāli. Tad par publikācii versijām ir pakisk var iedli trīs vēda publikācii versīs, kad mēs rakstām mūsu manu skriptu, ir preprimt versī, tā ir versija, kuru es kā autors iesanien zo žunālam, vai citu. Un tā tāds tagāju, tiks organizētis un zenzētis procesu, atiecīgi un publikts zenzētis procesu. Tad, kad šī versija, tiek vispimši tātā bija zenzēta, tā kļūst par pospiedi versīju respetīvi, tā vien izskatās tāpat, kā mūsu ordinālēs manu skripsi pēc izskata, bet nav vieniekiem mēram, nav lapspušu numuru, savu kuma žunāla numuru. Citu tādādi žunāla, vāk strīgo papildus elementu, klā tur nav vien kaši, vien tam laiks, jā, šitēm būs tālāk. Jā, šeit, tēmēs varam redzētis schematiski, tā tad vispimši pretrīnci, tāda tiek veikts šīs zenzētis procesu, kļūst par posprīntu, un tā par izdo to palbudzēto versi. Šīs posprīnts, kuram ir jau recenzētā, recenzēšanu veikt, paties ir bā, ir pilnībā pietiek, koši, ir viņu jau iekļau repustorijā, tad ar to jau mēs, esam izpildējuši prasības. Tāms lietād viedzišos atpakaļ, tā, šeit. Paktiem posprīnta tiem, jā, mēs nolēmiem, mums ir iespējams posprīnta, iekļau repustorijā, depunēt. Tad ir vēlams sākum lapai pievienot informāciju, par to, ka tur vispāra, kašiem šai publikācija ir veikt, šī recenzēšanu. Tad, kur tiks orģenāls, gala versī, pulbudzēta, un tādu, idensējoši informācija pieklāt. Un ļoti svelīgi, tad apstešām tādzinu, par to, ka tešām recenzēciju. Jūs, nav, cit varien, kā noskaidrot, ka tas recenzēts. Un tātad, atiecīgi, pat, kad mums ir šīs versīs, gātavus tad mēs ar žunāl vēdotāju, varam, iet, diskutēts pārunās teiksim, jämēs, publicēmies, panktsunālē ar žunālā, tad mēs aram iet un spārunām tu medināt, panāt, ka mums jauģi, kādu no šīm recenzētajām versījām padarīt piejējām, kaut vai ar embargo periodu. Šeit mums laps palīgs ir šai promeo, vietni, kurā var paskatāmā vēdā iepzīties, ar žunālu alpanāksas politiku, tad tad kādas versīs, kurām versījām koļau darīt un vai ir embargo periodu, tad mēr ir iespējams, jārī, šeit teiks ir nauzādīts, kā ir apanāksas ir mēr, var iet, ar žunālu ēdotājiem ietu runāt, veidījā, sākotnē, minēt, ka jūs publikācija radāt projektiet varos, ka jums būs nepieciešams, ka jums ir prasībno finansētāja, ka viņam jābūt vēr tā pieklivē, pēc mās pēc embargo periodu. Tad vēl šeit mums ir palīdzēt arī tāds izvēģot tāds kā pielikums pilīguma, ko var arī izdevējiem lūgķu pievienot klāt, kur vienoties pašiem jautājumiem. Lielākā dali izdevēja patiesībā ļauji, šo postprint versiju līgt reptorijos, par to, kad nepanēt, tas jāvēts, cik brīzvien iespējiem, bet nevēlāk var, arāksta, pubizēšam, vēlams prodams nodrošanāt, vislombākais prodams nodrošanāt uz reišot, vai to pieklivu, bet jau citi varjantam prodams ar izmantoķu, šeim bargo periodu varjām. Kā jau minēši, seši mēneši ir ekskrījām zinātnēm un sociaglēm humatārījām, idi upacinu mēneši jošajās jomās ir, mazliet, ir lēnāks ritmes informācijas atmēņai. Līdzat to izdevēja ir ienesētāk, bet iespēc jau gāk nopelnīt. Taču žunāls vispār, žunāls, kā veic, kā aktual informācija, faktiski jau pēc gāda jau ir zinām mērā novacijos informācija, to vēc arī padiesībā var ir izdevējiem iet un runāt, mēs ir nepieciešams, šo publikāciju padadīt, atvētu. Mazliet, vēl atkārtos, mazliet, atkārtos ir vērēs, kas tad tur, kādu bija tās prasības un kā vins tās izpildīt. Tad pirmaj sol, ir iesniegt zināks kredsanzēr publikācijas žunā, vienāk pēc kāda modeli, tas tiek izduvots. Jā, mēs izvēlamies aukpenāksus žunāl, tiek prasītišiši naudi intermusejā paradis projektā nauda, ir iespējami šo izdarīt. Tāds prudams nākošā lietien deponēt repuzitorijā, gan metadatas, tad informāciju pāršo publikāciju, gan pēdēf pilteks, tad norādīt klāt informāciju par finansētāju, norādīt informāciju par punicēšanas datumu un par to, kad jā, mēs izmantot vēl vargo perīotu, darījāba norādītam perīodam, kad tad atvērts būši, kad būši atvēšana, piltekst piekļu, vēl navģoniši ātā. Un ļoti, ļoti, reikman dējaši izmantot, šo spasārībos nekā losi deni kā tors. Vai par publikācijāmi, ir kādi jautājumi? Un kāds jautājums stulības liša? Cik ilgi publikācija paliek žunālos. No žunāli ir tā kā žunāli, tas ir žunāli, tiek izdulotīgi, komercāli, interšundēļ. Žunāli, apana aksesisis nenodrošini ilgternamiņi saglabāšam. Viņiem tas nav viņu uzdāvums, darīj, viņiem nav uzdāvums, uzturēt datu bāzas, lai tās būt pienes ilgternamiņā, tāpēc arī šī prasība, iekļot publikācija redzdojā, šī funkcija, un arī iespējas nodrošinā. Jeb kūrš žunās, var arī, kurā biju bākurtēt, un tad viņš versam var arī nebūt piejams. Viņš ar laiku, notēt ar laiku, notēt viņš nav arā, nebūt piejams. Jautājums ir vajā labāk izmantot lūg repustoriju, vaj zinodom. Tas redziet unvarstās repustorijas ir iekļauts pievienots starptautiskiem tīkliem. Tas nozimēr, ka starptautiskiem viņš ķipieņams. Viņš ir pār publikācija un repustoriju, var athas vienkārši guli. Nuotēkši informācijas atmai, piešta pēc, repustorija rūfējās, pret to, lai būt informācijas atmai. Unvarstāts repustorijā ar vēlams iekļautu tāpēc, ka izstūtsi vēls, apkopot, kas kopērnieki sagatavojuši. Tagā no tāds pūs būt vēlams, mēs vēlās izsaujās instūcija. Nuotas, pūs zinodom, ja tur ir izvēdot spēcīga kāda kopien, kādā no ozērēt. Protams, varbēr, izvēlēties tur iekļaut. Paču, starptautiskviņam ir divi ir. Zinodom ir arīšim starptautiskiem tīkliem. Tas viss kopā ir. Vālsts Latvijā financēs kaut ko apanākseš, nemācēš šobrīd teikt, no teikt šobrīd atīstība politiskajā ziņā kontekstā, atvērtās zināres un atvērtās piekļūs, jautām risināšanai. Vai tur būs kādas programus, lai arbālstītu šobrīd, kā mēs nogātos neņemtos priezt. Parebstorība labas jautājums, bet, principā, nebūt vairāk pradām prerebstorijam lūpē jās institucijas, stabilis institucijas, tad bankrus, tad tās būtu risāk, ka tajā būtu kāda katistrofis, tu vairāk. Vismaz labas jautājums. Tā. Vairiekļot vairāk rebstorijos, bet vēlams vienā ir iekļočas ieraksts un šis pientaksts, tad citārebstorijā ir, tā kā, sājeste uz tājusīta. Zabārīdā. Jūt citēja ir labi, ir vietot gan nozars gan ištus, nālējiem pirmāram. Jautājums sit par to vair, ir jāiekļoji, paralēlā opanāks izžurnālā, publikāciju ar ir rebstorijā. Pēc šī prasībām, jā, turitā prasīb. Tāpēc, kā opanāks izžurnās nenodroši un iltermeņu saglubāšam. Izstorijā lai rebstorijā var iekļaut arī publikācijas, kas ir iepriekši. iepriekši arītas, jā. Šobrīt, kā nav vairāk jautājumi. Tālā, par pētiem datiem. Afāks 2020 programa, atiecībā uz atvērti tību perniecības datu kontekstā, notika tāds, kā varētu progres, vai izmaiņas diezgan liels, jo sākotnē, tas bija, kā pilotu projektu, kas bija saistoši, acavišķām, iznāju nozanēm. Pēc tam, ko jums 2017 gada visi, Afāks 2020 projekti piedalās, pēc noklusēm šajā pilotu projekta, to mēr, ir kādi jemast, kāpēc nedalīties, ar saviem datiem, tad ir atiecīgi jātru nātas viss. Šāda perniecības datu pēc iespējas padarīša nātvērta, kas veicina protams atvērtu un sinātini. Protams ļau izvairīties dublēšanas un resursu zaudēšanas teisim, piemēram, lai nebūt pētījums izdarīts negativiem rezultātiem vairāks reizu, vairāks reizu, teiksim jānici finansējums no saviedrības līdzikrēm, piemēram. Un tad atiecīgi jamez gumi izpildīt šīs atvērto perniecības datu prasības, tad divas slietas, tad, kā divas turakmeņi, datu pārvaldības plānošan ir jāvēdo jāparadz savā pētīm projekta. Pārdomā ISP's un jāmeģi normi zēt ISP's laišos datus padarīt, pēc ISP's atvērta akus vai arī jāvodos šim tadaču jātvērta piegrļu perniecības daniem, vai arī pamotot jāca kās nošīs ISP's. Tā tad kodas nozīmatis nozīmatis, ka ir jāizvējdo un jāteistu datu pārvaldības plāns ir jādeplnē, vai jāpaši archiwē dati pērniecības datu rebastorijā jāsnies, nepieciešama informācija datu valdešanai un jānodroši un piejiet datiem atvērta piekļu veim. Tā tad nejai trūna per to, ka mums uzveizi visi datatā, kad jāpenda atvērta pierējams, ne. Viet trūna per to, ka tiem jābūt iekļautiem, deponētiem vietā, drošā tā tad pērniecības datu tieši viņiem jābūt tā kā ilktermīj saglbāšotas iz tiep cēdziens, atiecībā uz datiem parastā prakse ilu 10 gadiem teiksim padarīt viņus archiwēts datu rebastorijās un da, ko zvedēt. Mēs iekļojam, šos datus iekšā un metadatus informāciju pāršiem datiem tu nipašā laikā mēs norādam datu rebastorijās, ir uzbūvēts tā, ka mēs varam notēt kādā vēdā, mēs padaram pie šiem atvērtiem datiem un varbūt arī atvērtā uz reizi atvērtā piekurēt. Tur ir iespējams, ka palīviņiem dažād varienta, ka mēs to varam darīt. Es nenuzim, ka uz reizi visi atvērts un pies. Šeit ir vēlīnīz, kas var palīdzēt tur ir informācija par šuri šī pilotu projekta pablišināšanu, par fer datu konceptu, par datu pārbulības plānu, par projekti iesniegšanas un vērtēšanas fāst, par izmaks jautāmiem un datu pārbulības plānu vēja un arī tur ir. Kā jo, ir iespējams arī ataikties piedalīties daudu pilotu projekta ir iespējams pilnīgi ataikties, vai dalēja ataikties, taču varam jāskēdro jiemas, ka pēc mēs nepiedalamies. Jiemas varbūt dažād, ka pēc ataikties rezultāt izmantošana, vai confidentistācija jautājumi, iespējams, ka tas apdraudu, kārus svarīgā, kārus projekta, kādu aktivitātas, vai vajag būtu viengājuši projekta nav datu, netiekģenerēm datu. Nīpa, kurš arī citis līkumīgi jiemas varbūt. Tas, vai mēs piedalamies, vai atsakaamies pieralīties atvārtam, pēdniecības daudu pilotu projekta neajad tilpst vērtēšanā, tas neajad, ka mēs vērtēšan. Bet es varīgi uzgstīt, ka mēs orintēmies, jo jūs jautamos, ka mēs atsakaamies, ka pēc atsakaamies un pā. Jau iepriekš izskanējušies, varbūt tīs, šeit ir būt tisks. Tad, šiem datiem jābūt atvērtiem, cik ir iespējams, tadšu slētiem, cik nepieciešams. Un tad ir dažā, nu, risinām, kā to izderīt. Šeit vēl os, vēs tuzumlību Drustiņus ašrīgām lietām, kas mēs reizēm šiek koncepti, tiek mēs jaukti, vai sapludināti. Datotvētību, denozīm, to pašuko datu kopīkošana. Datotvērtību tā ir bļīv piejeja ar iespēju atkārtotā izmantošanā. Jeb kūram interesentam. Jeb kūrš interesens var atvešo informāciju, šos datus un atiecīgi jautiem strādāt. Bilstos, tam, ko ir, tad ar šī šīs datu kopas veidotā, norādījuši irakstā, jeb metadatost. Metadatos ir iespējams norādīt, ko mēs ļaujiem darīt ar saviem datiem. Jeb kūrš interesens var piekļūtam. Tāpēc ir ierabstorīja tiek, ka ir savienoti tīklos, un tas ļaujā atrast ir kūram cilvāk. Taču datu kopīkošana, tas nozīm, ka mēs kaut, kur esam zaglobāšos datus un patai, kūrši kādām konkrētām personām, kur viņi ir. Tā kā viņi nav īsti galīgi slākti, bet viņi tur ir bija, bet atšēju tāda, ka par tūzinti, kai tās personus, kurs mēs personu ir gīt formējam. Šīs personus nevarāt ar atrasts, jeb kūrši interesants nevarāt atrasts atrasts un piekļūtam. Šīs dīgas lietas datu, open data un shared data ir jānoši čir. Šeit ir velviena skēma, kur mēs ar miebzīties ir datiem kopumā. Kupumā ir apjums datiem pērniecības kontakstais domāju. Daļa no tiem ir pārvēl dīti dati, pēc kaut kādiem principiem, kādā institucijā istrādāt principi, vēl kaut kas tamlēdzīgs. Tād no šīs daļas mazāka, daļa ir fēr dati, tie tāda būs datikas būs adbūs toši tieši fēr principiem, pēc saukāti distrādāt tēlēt tie būtu, bet uzvarēt īstenot jau tādā statautiskākā un globālākā kontakstā. Es nozume, ka šeit dati daudz labāk atrodami ir kuram ir interesentām, lašāk, iespēja un apzistimību. Tad pa visam mazāka daļa ir atvēti dati, kas tāda varbūt, kā jūs redzat, gan tie dati, kas nav vispār pārvaldīti, gan tie varbūt pēc kādiem principiem un tie varbūt arī pārvaldīti pēc fēr principiem. Vieta, kur Krustojās fēr ar atvērtiem datiem, bet sazam, ka tā vieta ļoti mazēņa. Es nozume, ka padesībā fēr dati, un atvērti dati nav viencuntas pārts, fēr dati ir vienkāši aukstiem kvaltāts prasībām standardiem principiem pārvaldīti dati dažādos kontekstos. Un jā, mēs redzam vairi sapņums, un tad tad vēlme, protams ir palielināčšo vieta, kur Sakrustojās šajā atvērtie dati un fēr dati. Lai tāda dāti būtu pēc iespēja spījumā, katra zīstamāki, un lai tas dotu lielāku labumu. Lai par tiemu uzinātu pēmēram netikai cīti pēdnieki, vai pēdnieku darba grupas, kolēģi arī uzņēmēja, arī izglītības pārstāvi. Un tad tad šeit, tad tad, kur mēs tad darunājam, tad tad mums palīdz penicības dati pārvaldīvišos, dati Sakrtojot, organizēt, dažādos aspektos, un šis proces ir zīves proces, viņš ir mainīgs pētījum laika, viņš ir mainīties, un tad tad barāc liec tur notikt. Un tad atiecīgi tas ir saistoši un būtiskus, ne tikai pašaizējā, bērētījumi projektu, komandā, un pēdniekiem, bet arī turmākiem interesentiem, kas pēc tam, kad pēdīmis būs bēdies, tiem interesentiem, tas ir būtiski. Šis proces uz tiek veiclai, nuģoši naktu. Un šeit mums liels palīgs un feiri principi, ja to esi riespēms izdenot. Un šis datu palīgs flāns ir dzīves dokumentas, kas mainās pētīm pētīm projektu laikā, un viņš atiecīgi ir jāpies, kaņo jāpie, jāpie labo laikam, jāpiediģēteis, simpie asošā situācijas. Ja mēs varam tiešu pravāns 2020, tad pētīm projektu fazē datu palīgs flāna, no jā būt gatava, bet ir jābūt iesks cētiem jautājumiem par to, kas, tad notiksim datiem, kāds lietuose, kāds būs tīri tehniski, tu teiksim kādi formāti, ir paradzēt izmantot, kāds licenci, domāks izmantot, vai domāks, ka tu osvarējis pēc tam atkārtot izmantot, un kāds ir plāši, un tā, kā tikši nodrošanāto piekļuga, tīri ieskai cērtamušiem jautājumam, vai ir jau būt mēs izmantosim jāvākārtot tī kāds cīkus datas jau to arī vēcēt šeit šeit uzkstīt. Tad arī jābūt atrenātām jautājumam, tegi, koncerts iet, aros šeit jautājumi, un, pradams, sari kā tikši risināti interautālē un izmantotšanas īpašu un ītautā līpašu tiesības un izmantotšanas jautājumi. Un, atiecīgi, ir iespējams, arī pērģinu, vajadzēt, pinacelos līzikšiem procesiem. Notpārģiši slānā ir jābūt tad iekļotam datu aprakstām, fire principle, ieviešanas iespējas risinājumi. Tad kāda resurs gan cilvēgan ilstu tūrstīgs izmantot vātu dursīgi sēl tāda nētiski aspekti. Jābūt tur atrenātām. Un, kā jo teist tas ir dzījus dokumenis un tas smainās. Pēc sešiem mēršiem ir jābūt, kad ir sācētas projekts ir jābūt jau pirmejai datu pādi izplāni versiļē sagatotē. Tad, kad pēdīm laikā notiekāts nozimīgi izmājata, tu arī vajag uzreiz iekstīt un ir diģiet šajā plānā. Un, prudams, arī projekta vērtešanas. Jābūt laikā ir starposmos ir svarīgākajos jāvediģē. Un, pavisam, notīt nozlagumāja rījās, kad to logalu versiļiem. Ir palīgi informacijas komunikācija tehnulot jātīstības rezultātā ir iesmējams ar izmantot rīkus piemērām DMP onlēt, kur ir, arī, horizon 2020 forma izvēdota, kur vabāk izprast un jāvēdā teiksim šo informācija pasuniekt. Tādu dvelvienas rīkas ir ārgus, kur istrādā opanēr arī šeit ir iespējams izvēlēties āpārst 2020 formu un šeit ir joti detalzētas skaidrojumi klāpīja katra punktu, kā ir jāizpildu, kā ir papildu saitas, arējiem vesusiem, kas ļauji navāk vēl aizpildītšos laukus, piemērām uz vietnēm, kur ir metandētu standāt, teatrunāti un tādas lietas. Tā kā ļoti un jā, šeit ir arī tas varjenska, var izvēlēties vai padarīt pūbiski piemšo, daudu pārlības plāni, piemērām tāda tur aiziet automātiskus, zendā odārenu storī, jau šis sistēmes savienotas cālo režēm. Nedaudz par FirePrincipiem. Jā, tāda vēlams un rekomendējuši šos datus pārvaldīt izmantojot FirePrincipus, tas arī nodošanās labāk kvalitātumu, labāk informācijas, un datu apmainu, un pēcāk izmantošan, ja mēs vēl mēs teisim, esam no lāmoši un drīgstam, piemērām šos datus. Šajos principle citātis, kā četras samēliskas nodroši šī no datu atrodemību, piemību, savietojamību un atkārtotu izmantošanu. Jā, mēs rūnājām par atrodemījām datiem, tad mums es aizstojaši, tātad metadat, jau dati pāršiem datiem, dat kopām, tie tā tad ir ieraxti repozitorijos, kad mēs ierakstām informāciju pašarchivējiem, tad atiecīgi repozitorijām mēs atvaram ieraksta ieladīšanas formu, kur ir dažād laukas jāespildu, kas jau faktiskas piekšā pasaka, kas jāespildu, tas ir metadāti. Tu var arī būt, ka var iens, kad piedālāgārus unikālos unikālos identiators piešķit, ir iespēja ievadīķos unikālos identiators, lai labākā pazīstu navvainītos ar šo informāciju. Dažād citformācijas iztēnis. Tād ir būt izkiorganizēt tīri pasas datu datnes, tas mapes un strukturēt kvalitīvā vēdā, ir zinām nosicīm, kas jāespildu, lai tas būtu ciesvais kvalitīvā, kur lai labāk orientētošajā datu kopā gan cilvēksgan, arī mašīn, informāciju sistēms, robots, kas maklā informāciju. Viaclēg vārdu jābūt pārdomāt, kas palīdz labāk atpazīt un atrašo informāciju. Versies, jā. Datu kopām mēs būtu to li versīs, dveikti nežāri procesi, un tad rodvis arvien jāunas cits versīs, un tad ir būt izki to adzīmēļ. Vienkārātiski izvedo versītākā atšļīgi zīmes. Par piemību šeitā tad bija trūna to, ka jāpārdomā pieklums jautājumi, un jāresini šeitā jautājumi protums, ka repastolīvēs riebūvēks tas, kas tur ir iebūvēk, tad mēs meklēnāt ādrepastolīkas mums advilst mūsu vajadzībām. Varbūt dažādi pieklūvis statusi un risināri, jāpiekļūt tik nondrošināt. Vienc var ienst, tad arī mēs padramat vēl piems, tad teiksim cilvēki pieklus piešiem datiem. Varbūt, ka mēs nondrošinām pieju tādā vēdākām, mēs vēlamies vēl mums sazinās interesēt, pa šiem datiem tu mēs pieņam lēmu, vai mēs jau simpiekļūt šiem datiem, šiem cilvēkiem vēl neit. Tad tur tehnisk tiek, uz taisi cits, ir iespējam sazināties. Vēl mums ar tiem cilvēkiem, ka spārvaldušos datus pēdīm parmu grupā. Protams, autorizācijas jautājumi un jā, tad taisi ļoti saistos, tad šī piemērodi datu arī izvēlu. Savietojumi, savietojumi, mums es saistos, sanī brīdī jāmēs pāratzam, ka mūs datu varētu būtu saistos citiem interesentiem, un varētu tikt izmantot šī citos pētīmos, viņi varētu tikt, teki esmu datu hobs ar ar tik savienot savā starpā, vai arī tikt izmantot dažāli citi analīzis rīki, un tad atiecīgi jābūt pārdomātām, dažādām lietām, kas tas, tad atiecīgi varētu no letas tu pārāt būt vispāda nodrošanāms. Protams, vienas varienas ir izvēlēties, un būt izki pārdomāt izvēlēties, šos datuņu formatus par, kad mēs saglabājam repustorijā, pēc iespējas atvērtaakus, tad izmantot kontrolētās vārniicas, kas ļauj metandātos ievadīt kvalit informācija, kas ir nozarei teiksim, konkretāli zināt, nozarei sakārtota. Teizāl orientāris liec, kas ļaujšo informāciju labāk atrast un saprast kontekstus konkretām datu kopām un tā tālāk. Un arī izmantot, protams, pēc iespējas tāda, tad težētā, kas metodeloģijas lai teiksim gan citi pētnieki labāk saprastu un orientētos tajā, ko mēs samu bradījuši. Nebūt kaut kas nanonmālīn, nepracinās vai unikāls, bet lai tas būtu iespējas, no vienoties, vienā valodā teiksim ir unāki. Un arī lai iespējas, informācija sistēma robota labāk atrast un saprasties. Ja, un teiz sajas toši metodatostāndēt, piemērst uzmanīja metodatostāndētiem, dažanam zināt nozaremi istrārāt, speciāla metodatostāndēt, un jāmēsim izmantotas, un tad būs labāk gan atrašana, gan arī šī savietoja mības iespēja. Un atkārtotā izmantotšana šeitā tad ietrunu par tiesībām un licencēna. Tad, kam piedašie dati, jābūt atrunātam, un licencas saukāk ļāmus, komencēta ir interesētiem, noraudot viņiem, kūm es ļaujiem darīt ar šo datu ko dati. Tā, tā, tā, tā, tā, ko nekura ir daudzu. Tad, tā, tā, tā, tā, tad ko jāneponē ir tā, tā, tā, jāneponē paša šie dati, datu kopas meta dati un klātvela dokumentācija, kas tā, tā, tā, skaidrošos datus, tur kontekstu par pašpētījumu un būtiski īdeli jamūsu datu atkārtotā izmantotšana ir svarīgs kāds konkrētas programatūras, kas varbūt ir dadīt salīpētījumu laikā tā tas arī šeit ķātrunā. Uz arī, kur viņas ir piemisi, ja viņas ir atvētajā programatūrā veidotis. Tam, tam par vairījā būt atrunātam. Tā, tad prasības atieces uz gan datiem, gan meta datiem pamatā uz tiem, kas ir nepieciešama lai apstiprinātu rezultātus, kas ir pieminēti aprakstīdīti zinārs kās publikācijās. Tāpādu šeiti sasājeste ar zinārs kām publikācijām. Pamatu pamato es ietrunu par tiešiem datiem, ka tie ir būtiski lai veidžas var iepizītiesam jēm. Tāču, tad mās ir arī rekomendējoši un aicinoši, ir aicināta pēdniekiem pēdnieku un darbu grūpus. Andrīk piejēmis arī citas un datus. Un noteid nejēt runu par to, ka jātar pilnīgi viss. Par metadatiem. Tad, tie ir dati par datiem metadatis astāvno konkrētiem atribūtiem, kas rakstru datus pēc dažādiem kontekstiem dažādiem vēdā. Tos var saprast gan masīnes, gan cilvērki. Ir uz izveidot tā, un lai ir un efektīvi ir izveidot nozarē metadatus standāts īstrādāts. Protams nevisās nozarēs, savakš nozarēs, ristrādāt. Passtāv arī metadatus standāt, kas ir viss pārēja tādi nauzmozana izpējana. Parasti šajās atribūt, ko apās ir tātad pamat dēl, kur tātad notēt ietrunu par nosaukumu, par datumu, par teografsku rakstruojumu par priekšmetu. Priekšmetu tāda tēm, kas tur ir pētīs. Tāda runa ir notēt par to, kas ir adējis, kāpieda tiesības ir šiem datiem, kāda ir saiztības šiem datiem ar publikācijām, kādām, konkrētām un ar betīm projtiem, datam betīm projtiem informācijiem. Tāda nodēti, svarbūtiskai, kur ir atortiesību jautājumiem un piekļus jautājumiem tāda tehniskais rakstruojums vairādbūt vien nātribūt lūpām. Un prudemus par ir termiņu saglabāša natrinācišie jautājumiem. Šeit jūs redzat repuzitoriju, kur informācija repuzitorija. Tad aticībā uz datajiem rekomendējuši, vispījums meklēdu nozarei repuzitoriju. Ja nautan vīcustālo, un tad ir prudemus sarīši starptotiskais piejams zanodā repuzitorijas. Ir arī redžis, specījās, vētrīs, data, kur var labi orientēties, un pēc dažādniem parametriem piebeklētšos repuzitorijos. Tā spastišos priekšu nebūs. Šeģus redzat labajā zonā ir skats no šī reģistra. Repuzitoriju, kur atiecīgi pie katra repuzitoriju, ir irkspa repuzitoriju šajā reģistrā. Ir informācija jau schematiski, vizuālis, uztvarama kādas servistru nodrošina. Piemēram, vajad tur nodrošina izvēlēties dažāvas licences, vajad tur ir open licences. Vajad tur išajā pastāvīgi unikāli identikātori. Par politiskajām ir aspetiem var pastīties parādīši tālāk, kur tas būs. Šeit mēs redzam šo reģisti sākums skatu, kur mēs varam teiksim sākt veik veiklēšanu. Šeit mēs samatlesījuši kādu repuzitoriju. Skrēsējā zonā ir iespēms un mažuujam un mēklētu bet uzētāk. Šeit mēs piemēram, vienas konkrēts repuzitorijas atvēc Supreme Court datavais un natiecīgi labajā stūrītīja ierakstam. Redzam šis ikoniņas, kas liecinu par to lokāli servis. Natiecīgi iesi ikoniņa ir krāsājentas, nozime, ka šis servis ir nodrošināti. Ja viņi tāda balētā zona krāsāt, tad šajā esi nav vodošināti. Un natiecīgi mēs iesim ziņākšajā irakstātam, mēs varēsim iepizīties vēl detalsētā, ka repuzitoriju. Tais skētā arī piemēram ar kādien metadāt standāt, ja vienas pēms ielmdīt irakstu šajā repuzitorijā. Tās zināmā mērā, ja mēs rakstam datu pālības plan, mums jau faktiski, ka mēs piemeklēm repuzitorijas, tad jau faktiski, mums palīdz jau uzrukstīt arī informāciju iekšā šajā natu plānā, jo šajā atumrās teksim, bet tad nosaukums. Tas līdz to faktiski repuzitorijas, jau jāpiemeklējā pārdomā, jau pašā sākuma, ja tas pēc tam palīdz, arī faktiski rakstīt. Šo, plānu parī, un plānu, ko darīt. Un prudu, mēri, rekumendējuši sazināties, mūsu iecirētu repuzitoriju, kādot vēdiešām uznāti, vai tā būs tā īstā vieta, kuri vai viņu ņēmes, vai visu nosicīmes, mēs armi izpildīt, lai viņu ņēmes, pretīmu uznātus. Tas darīt arī, tad latēdzītas ir pētīm sākumu pārzējāndra. Šeit vēl reiz atkautosim, kādu bija soljilā mēs izpildītu. Prasības ir uzrukstīt datu pārvības plānu, reddiet topēc nepieciešamības, ko esam noteidu gala versijā, atrasi datiecīgu repuzitoriju. Tad ietļaut, jeb depanētšos datus, primkārt jau šos meta datus, ieraksts un klāta datiecīgi šīs datu, dātneserļu datu kopā. Un ir piems težā, palīdzības informācija, un siespēs arī ar citiem patas spēcāls tiem arī mēklai diespēs, at izmantot. Vai kād ļautājumi? Tas postīšos jautājumus tās reina ap atekauks ir mirkulīti. Vai načināls atrādās pirms dienas palīdz epstorijas izvēl? Jā, mēs varam palīdzēt epstorijas, piemēklēt repstorijas. Vai datu pārvības plāna iekļaušan, horēzinu projktos ir obligāt, vai tomai rekomendēju. Datu pārvadības plāns avarsas 22 smit. Takā nav īsti vēl pēc šīm prasībām obligāta prasība. Tu ir izpastīšos vienu slēdu spriekušu. Un šajā slēdā, mēs redzam, ka nav vēl, bet mēs redzam, ka amās necerotu programā būs obligāts nosicījums šo plānu sastādīt. Upiratām, plānam būs jās, ka tās uz fair principle iztenošanas iespējām. Tās būs jābūt ar alternātum, kādā veidā mēs fair principle iztenošanas. Mēs vienār pēc fair principle, mēs nirinājam par to, ka tur ir galējā robaža, šī ir datīt fire-zēt, šī ir nav. Poces ir tāds drīzā, ka dažādām nokrāsām. Vai rāk fair principle mārdūstošiem datiem, no mazāk fair principle mārdūstošiem uz vai rāk, uz pēc iespējsts vai rāk abdūstošiem fair. Jo ir dažādas lietas, kas ietakmē to, ko mēs ar darīte datiem, un to fair grūti patēja, bet mēs am to sav palīmeni, tas nav tā, ka ir bācu mēlis. Tad, ko mēs ar zemšajās schēmā, atiezi būs Avars Eropa, redzam, ka Avars Eropa būs ar vien lielāks uzsvaras, uz atvārtot zināt, dažār pie praktizēšanu. Redzam, kā stotējā, 2016. gadā, viss pār publikācijām bija pilots režīmāt. Pēc tam 2000 čepstajā, tad, kad sākās, Avars 20-20 programas, tad jau Open Access Club ar obligāt nosicīm, kad tas jāpēju, atiezi būs recenzētējām publikācijām versijām. Un tad parādījāši izstātāt pilots režīmes, atiezi būs datiem un datapārvodības plāniem. Un 17. gadā, tad redzam, kā tur jau bijam šis datapārvis plāncijau tāds pēc nogusēm, ka mē jau ši datu atventību, ši datapārvodīja bija jau pēc nogusēm. Jāvēc, protams, ir iespējas ataikties. Planu atīstīšanā gan rei datu, datu pārvodīšanā atvešanā. Tāču 2021. Tā kā 2021. gan dāk, ka caksies apmāc vēro pa programu. Šeit vēl prasaības nav apstipināts, tad pēc snellu, šoprīdiem, un sēt ļoti detalzētšo informācija, bet ir jau zinām diskusijas un drūnus tendensis mēs jau zinām, akmēram, skojies šīs programu. Šajā schēmā mēs jau redzam, kai obigāt patiecībā uz atvētās pirma republikācijām, tad ir obigāt prasība, tiecībā uz datu pārvodīši pāni izstrādi un šo feiru, pēc iespējas, iespēja mīgi ietļaušana feir principus. Tad nu, tas nenuzim, mēki pilnīgi visi feir principu, bet tur jābūt, nu jābūt, mēk lēr izsnēmas, kā padrīčos datu pārvodīšanu, pēc feiru principiem. Pati dātu atvēšana, ir pēc nogusējumu takā obigāta, bet iespēja āteities, padarīt atvēc uz datus pašu datus atvēc. Un, plus, mēs redzam, ka varādās vēl ielākas uzsversas atvētos zinātni. Tas nozime, kā ir aicināti iekļot savos projektos arī citus padrādā zinātis, atīstīši divas virzījanus, pie iesrisinājums. Un iekļot no piemēram iekļot sajā savā pētīmā, citas un sārencipes, sabiriskā zināts aktivitātas piemēram. Tas būtu nu vēl vairātat, mēs praktizējumišos atvētības kulturs, lietas savā pēnecībā. Un vēl ir invamācija, tad varbūt netazētāka, ka ir sagāja dāms, ka tāda būs prasība, ka publikācijām jābūt atvētā piekļuve, nekā vēģoties, ka tās ir publikacētas un tāda jābūt iekļotamšajā uzticamajā repuzitorijā. Tāda noteikti metadatiem jābūt jāizmodotātā tāda repuzitorijā, kas noteikti metadatu piemību pēc plašākās piemības licences, piemēram creative commons nul. Tāda tas ir tagad ašajā metadatiem, var brīvi mainīties, brīvi mainīties informācijas sistens. Tas noteikti to, ka varam mainīties brīvi. Tad atiecīgi jātie, ir nepieciešams kaut kāds rīgas, šo pēdīm rezultāt pārvoudāmīb nodušanāt. Tas arī jābūt visam matranātam. Šai informacijā jābūt piemē. Tāda noteikti ir iespēja jams šos APC, šis APC Maxes par zunā rakstu publikacēšanu iekļot projikta budžetā, bet šeģbūs ierobžojums, kand vairs neandbāstīs publikacēšanos hybrīdžornālos. Tagad brīksties tikai apmaksāt no apmāts ierobu budžetāres publikacijas, kas būs tīdējos apmāts ierobu žurnālos, neviski brīdžornālos. Tas esi sestīts, tu, ka cenčas teit apkarot, bet brīzāk cenčas mainīt, šo izdevēj darbības skultūru un zinārs informācijas lai izdevēja, teiksim šeķī bija žurnāli patiesībā ir tā visi sanākai institucijas piemēra maksāt dubūtā no vienas pusiņas abonēšo žurnālos no odras pusis maksāt par to, lai publikacētos pēdnieki šai jā. Tad lai izskaut šo situāciju tad tiek apbāstīt tikai jau apinākšas žurnāli apinākšas žurnālātot mēs maksājam vienrēs, tikai sākumā vienrēs publikacētos hibīt žurnālās, daimžēl maksāt divas veis institucijas piemēram abonējot atubās tālāk, atiecīgi tad ar izdevējiem tiegruosināts meklēt citas veis, kā izdzīvot un citas izdevēj darbības modelis un piedalājums piemēram vienlietiļ transformatīvien kas klūstērvien atuālāki kur tātāda institucija var abonēt Resursus datu bāza piemēram, kādā izdevēja tihdauniecībā un atiecīgi izdauniecība piedāvā papildas šiem abonēšams nosicīmiem mērī iespējas pētniekiem publikacēties tad aši tieki nodrošināti vienlēcīgi atiecībā uz datu pārvaldību tad šeit uzsvaras no datu atvērtības kā iepiekšteiksim bija lielāks uzsvarstu ir drīzāk uz datu pārvaldību ir jābūt paradzētai un organizētai labai kvalitībai efektībai datu pārvaldībai par kuru iecina protams datu pārvaldības plāns un darbsatot šis dzīvēs dokumentus un nav iespējams šajā gadījumā tas acīt opting out no datu pārvaldības plāns no datu pārvaldības nav iespējams, tas ir jāvēc šis daps ir jābūt, šajā datu pārvaldībai efektībai tā bet protams saglabājās princips kā padrīt biems atvērtus datus cik iespējams un savu kāds lētus, tika nepieciešams tas varbūt savu vājās tādas izmezi ir tēndēcis, ko mēsam sagāja dīt un protams var paradzēt projūt buģatā sekta financējums datu pārvaldības vajadzībām tā, kas mums darbāk ir jā, šeļ bija vēl divi pūtikies to rakstro vairāk tā ir līlāk susfars pēc iespējas atras izmantumu pēc iespējas dažāts varjāns kā mēs varam kaktizēt atratum pieklavi tā tālāk ir sekojoši daži papilis informācijas avu kuriem es sīkātu nedamāšu jo es vēl os pievērsties komponēs servasiem, jā, vien tikai gribēt izcelt šogad martām būs divi tīmīgs seminari kur uz piedīs jautājums, kas ir sēstītēt apvāns Erop un atvērto zināti un atvērto Eropas atvērto zināts mākuoni tad jā ir iespējams ļoti laimināci un vidlīties hejas tīmīgs seminaros pietējās systemu tajā devītajā martām tur patrunās mūsu pāstās no lapvīs sniegs informācija tas pasīšos vēl naukācijā jautājums vēl vēl varēs prezentācijas saņemt un videol iekst jā pa visam notēti prezentācija notēti nosūtīšs gan uz epas tiem arī būs sajete uz naplappu, kur būs kādu prezentācija gan videol iekst tas notēti būs tā pārā open-neid pa kalpojumiem jā, kā jau minēja open-neid ir tāda praliskasi pārāvusi organizācijā un bastaudies uz cilvēt lesusiem infrastruktūru, repstoriem digitaliem, archiviem peniecības informācijas sistēmām šis tīgs savienot skupā un šeitis nedaudis novisnēt kā tošos pradvāt uz ināgi tada arī open-neidāt būs varbūt tībū, kā jābūt zinākskiem rezultētiem tik atvētiem cikiespējams un tik slētiem cik nepīcīšams un tāda bastaudies uz šo ītres rūtūru ir izvēdot sportās celku lipiem dažāni servisi četiri saidas tur ieni un stā ir savu vēnda informāciju sistēm, kur visāda informācija gūt gan arī prodams piekljuši bilzīgajam apjomam, kas iesajos repstorijā suskācu iespējams, mēkārķē informācijām open-neid, ir faktiski piedāvā infrastruktūru, kuris savienotiši repustorija digitāli arhīvi un atlīsta rīkus un pakalpojmus uz šiem tāda datiem informācijas apmēļas iespējām un tur kopā savienoti informācija par penetskiem projektiem, publikācijām, datu kopām datiem, autoriem, datusliedzējiem un organizācijām. Tas viss kopāt ir pieras un vēs tāda notārīstei pakalpojumi. Un še pakalpojumi saistoviši gan pērniegiem, gan projekta koordinātoriem datusliedzējiem un notēja tarī plāšāk. Šeidemies redzam dažādus pakalpojumu uz lūk, liels klāsts dažādus aspektos šeipakalpojumu, ir šeidemies redzamu portālu kalbanu laupu, kur mēs redzamu informācijas panaļus, kas takā iedelišos pakalpojumu pēc tāds, ka tā kā interesēn tu vēji, informācijas vēc, vai ir interesēn, tu teiksim interesēm. Lūk šeit aukšā ir eksplor, tu mēs varam nuklūtajā informācijas panaļi, kur mēs ir meklēti informācija, pēc dažādiem kriterijiem. Mēs varam publikācijas, varam meklēti informācijas per projekta konkrētu. Jo, šeiti pāc pakalpojums, kā prudums ietrunu par projutiem, kas iesaizdīja terejā sēģanīn, un lielām mērā apmāris 2020. Un, kiek generētas var projutiem lapas, kur, teiksim šeit ir šī lapanieninātā, kur savajenot šī informāciju, no dažādiem repistorijiem, no šīs insistūrs, var publikācijām, padatiem par citiem zinātiskiem rezultātiem, un šeitāpat un viena vieta, tas viss tiek salākts, protams, viss ir atvīgs notācija, ka vēc šeit ir ieraks tiek repistorijas un šeit jās digitalijas atvīmas citēmas, no kur ienstis tiek vākts kopā, un kā jau iepļekšu minai, ir būdiski norādīb pēcīs informāciju par finansētāj. Lai varam nodošanāša atpazīstamību. Šī pākalpojumā ir iespējams, arī pašiem pēdījumu, iespējams, ka kāda kāds svarīgs rezultāts nav šeit pievienojies, vai varbūt tanka. Tev ļoti daudz lielas apjums sistēmā savienotas kopā. Ir iespējams, arī izmodot link, linkīgi projekta pākalpojumu, kas ļau savienot, projekta informāciju ar kongrētu rezultātu vai publikāciju. Šos ierakus, tad savienot ir iespējams, to var darīt pēc pēdnieg, pēdnieg grupas pārstārs. Un šī informāciju tālāk tiek padūta arī uz eropas komisijas sistēmā. Nugradzam šeit kordis, kur arī ir savienams, šeit mēs esam to publiskatījumos daļu kordis, bet pradams, kai tā iekšējā sistēm, kur mēs atiecīkiem, mēs rakstam savus projicis un rakstam atskaits vievadām sistēmā, tur arī ir jāvūt vietai, kur mēs runāba publikācijām, un jāprādās iekstiem, kas ir saistīt ar jūsu projektu, vizatojums nav ar lūgu pašiem jārkstam. Tad mēs šeit redzam arī servicis pašām video, un teiksim šim portālam, sākum lapai, kur ir iespējams savienoties aršu pakalpojumu, dažādiem pakalpam, katalogu, pasļālabā korientēties tajos. Mēs pēmēram varam atrast, pēmēram pakalpojumu, kas nodrošīna datvārdījus plāna rakstīšan šaigadīmā Argos, kur atiecīgi mēs aram tālāk savienoties aršo Argos platformu un darīt saus, tad vajadzības. Tad pēmēram, mēs aram atrast arī pēmēram pakalpojumu mēs mēs iepēmēram. Mēs esais toša datu anonymizēšanas jautājumi. Tad būs tāds cējā kataloga ieraksts par šo pakalpojumu, dažādiem, tur teiksim izmantošanas nosicīm un piedāvājumi. Un šīs pakalpojumu katalogs ir iespējā savienotis ar Eiro 17. mākoņu katalogu platformu, kur arī, tad daud jau šajā plātformā, šini plātformā ir vispār, no dažādiem pērnīt, ar pērnīcību 16. ierasturām savienot dažādiem pakalpojumu izveidošes nizīgies katalogs, kur viņa arī entēties un mēklētas jaunai 15. mums pakalpojums. Mūs ar darbības iespējas. Un tad zem, ka šajā ima arī šis pats anonymizēšanas es teiksim mēklēna anonymizēšanas pakalpojumu un man atroti pie mēram šo pane piedāvātu pakalpojumu. Tad vēl nešteit atiecībā uz informācijas mēklēšanu, var arī mēklēti informācijas, kas palīdz. Orientēties dažādos atvētos zināts, atvētos zināts patasēšanas jautājumiem. Un ne tikai. Un tajā pieniem dažādi aktivitāšu iepriekšēju uz gadu os veicu, tad aktivitāts, saupanēr, kur ir prezentācijas gan citi materiālu, gan videojerkstušiem pasākumiem, kas arī var nodarēt arī mēs unājam parafārstis projektiem. Piemis arī ir faktulāpas gan Angrivalodā, gan Latvijas šolodā. Un tad iepiemis arī iepriekšē bija tens, vajadotājiem vajadotājiem un otrs īda vajarāk vispārīgāks. Tur dažāts tēmes, tiek apsprieztas. Es mazliet pastaidzos, tad iešo apakalis. Šeien. Es neizstāstīlīs galvenu pašiem dažādām informācijas paneliem. Tad eksplor, tas ļāmums meklēt informāciju dažādos veidos šajā milzīgā tīklākas, savienots kopā. Provājai turīt pakalpojumki, sestītītī ar to, ja mēs teiksim mūsu institucija veido digitala ar hienvēr epistoriju vai žunāli izdodam, tad mēs aram cošajien teiksim savus datus un metan datus šajā portālā tad bija vienot savus savus, tad saradītos zelnskos rezultātus un ir gyrkusus par viņiem. Tā dati ir cīgi konekt, tur iespējams tur tāda pakalpojumki, kur teiksim, ja jūs vēdu, ja jums nebojates kada aktīvā sapakšnozrs kopienā, tad jums vēl būt ir saistos izveidot savu plātforumu, kurā tiek no šī milzīgā informācija sapi jums savāti, tikai tie iraksti, kas ir saistītīt ir jūsu, ja mums tad atiecīgi jūsverat organizēčo darbu, kad jums šāds šāda plātforumu būs un tur būs tikai jūsu jūsu, jūres ka dakika, šeie irakstuenā informācija šie servis. Tad tā, tad tas ir teini tur, pagliss, inicīva ir šadat šies rīks. Iši plātforumi ir izpējams to taisīt, bet budemu visi Čia būt inicīvē šī zinācis, kas kopiens, kas vēlāsts, arī organizācijas, kas tad vēlāsts, tāda veidocel. Montu to, tad tas es tais tīlis, ar ko sasniegumu mērīša, kas es aizstatoši zinātskās nabībis administratorijam, finansētājiem. Tur var veidot arī savu stukā profilmus, platformes, kur var iepizīties ar informācija ir arī visuāl statistikiu, statistiskā diodramas veidā, veidot pārskatus, iegūt pārskatus par zinātskiem rezultātiem. Devodop tur atiecīgi vēl dažādi, papildus dažādi pakalpojum, kas tiek atīstīti, aupa ne ir ietvaros piemērām ir vietnana platforma izveidot, kurā var aizstīties vidējo situāciju aupa nāksas teiksim kontekstā, tīrī geografiski var aizstīties, visu un pautīsim. Cīt dārā pakalpojam, kas ir iespējami pateica uz tādāt, ampkīrs savienots višsīs tēmas, un tiek uzbūvāčie pakalpojam. Tā, tā, tā, skurupus man bija jāiet. Už dopus. Tā, tā, tā, tā, tā, tā, tā, tas tisku var sigma's likes. Tā mums ir 30 minutu valdurs. Tā, sāņam jau paldies, šeit, tā, kas ir vēl mums, šeit, tā, vairāk tagā, spesīšuši ķantāvel. Čantā, čatā. Vairāk nav, tā kā jau tājam. Jā, tada, te prezentācija un viņo ir izbūs piejams, tikšu piejūs, jo epastiem un nosilte išajams. Jā, ja kādi jau tā, tad rakstiet ļudzišu okupēju, jo epastu piemēram. Arī tādā gadīvāju uz droši varētu sasināties, ka šeien un ir arī pašā openē ir platformā, ir speciāli vieta, kur var iepazīties ar kontaktu personām no dažādām valstīn. Vabūt jūs ir pakumicēties vai paindrsēties, kas ir citās valstīsim, ir, kādas konkrētes, pieredzes, tad droši varētu celt turien ar šiem kontaktu personām, tad ar šiem nacionalījiem matvētās piekļūs dienastiem, punktiem, kontaktu punktiem tur išīs personus. Norādītas var, ko jau var, komunicēt arī, varšiem jau tā vēl tā vēl. Un, protams, arī man ir iespēr sasināties ar šiem lašo-plašo kontaktu, tad sadarbības partneru cilvākiem kolēģiem. Tā, mūsu, kas ir šeši četā. Ok, ja, pagaidām, tad tad nav ar sēl tā. Tad paldies, paldies, ka pirdlījāties uz sasināša nos, tad išās, ka šeiti. Paldies.