 Fra slutningen af 900-tall havde Christendommen fra Elver slået råd i Danmark. Danskerne sluttede sig til den romers katolske kirke, som resten af det vestlige i Rovva. Det betyder, at kirkers skydde op over alt i landet i løbet af de følgende 200-er. Omkring 1250 var der bygget hen imod 3.000 kjekker i landet. Og efter ca. 1100 blev de alle bygget i sten. Blandt anden den elste kjekke i Aarhus. John Paulsen, nu står vi jo her i krygten under, hvor frug kirke er et fantastisk, stemlingsfyldt rum. Et rum, man fandt ved en udgraveling i 1955. Men hvad er det egentlig for et sted? Det her er jo en del af en bispe kirke. Det er det, der danske byer skydde frem i 1000-tallet opstået af mange kirker i den. Og her er så en af dem en stor kirke, nemme bispenskirke. Den var i midlerom, det vil sige, 1100-tallet, indvid til Sange Nikolaj, Sange Nikolaus, Julemanden, og bliver først senere end hvor frug kirke indvid til hvor frug. Og den er så bygget af bispen og har været hans hoved kirke. Hvor præcis kan vi datere den? Den kan dateres med en god sikkerhed til 1100-tallets første år. Man ser, at det er tidligere, men den er nok ikke ældre end 1100-tallets første år. Hvad er der så også gør den til en meget gammel kirke? Nu ser du, at det er et bispen, der har bygget den. Hvad med, har kongen ikke haft nogen indflydelse? Kongen har helt sikkert haft noget, som skulle have sagt til at måske have lige fremværende drivende kraft. Og man må opvætte det som et komponieskab, en makkerpar, af de to, der har bygget kirken hernede. Og hernede, siger jeg, og det er jo sådan set sjovt nok uden forbyen. Århusbyssvoldet lå længere ind, og her ude på marken er der så bygget en kirke. Hvorfor er den det? Det er den jo nok, for de kirken ikke i den grad var centret i de tidligere byer. Det var trods alt noget ekstærendt endnu. Og det er jo meget lille rum, det her. Har det været hele kirken? Der har også været en øverkirke på omkring 40 år med en stor bygge, som jo altså ikke står mere untændig ganske enkelte stykker. Nu har vi så kommet til en af de helt gamle kirker i Danmark, nemlig Rostede Kirke, her 8 km nord for Randers. Kan vi datere den her kirke præcis? Det er rigtigt det en af de alleredleste kirker i Danmark, Stående Kirker i hvert fald. Den er fra omkring 1100, måske 1100 til 1125. Og det ved vi, fordi derinde i kirken er kalkmalerier, som der tager sig til den tid. Men selvom Rostede Kirke er en gammel kirke, så er det jo ikke den første kirke, vi har i Danmark. Hvor mange kirker regner vi med, der var i Danmark på deres tidspunkt i starten af 1100-tallet? Hvordan så de ud? Hvor lå de osv? Vi oplever en af de helt forbavsende betrifter i Danmarkshistorien. Vi går fra få kirker i 900-tallet, frem til en større manlig 1000-tallet, og et enormt kirkebyggeri i løbet af 1100-tallet, hvor vi når op på minimum 3000 kirker. Måske 4000-tallet, måske endnu flere kirker. Der er taget om en meget dynamisk proces, hvor nogle kirker bliver nednagt, og andre bliver stående. Men slutsommen er enormt. Er der noget særligt, der kendtegner netop Rostede Kirke her? Rostede Kirke er jo ikke nogen trækkirke som vi alleredlste kirke, det er en stenkirke. Det er i hvert fald en ting, der kendtegner den. Den er bygget i Kranit og i Kretsten, og så har den jo romaniske vinduer. Hvad der betegner, er for den romaniske periode, romaniske kirkebygningsperiode 1100-tallet. Meget smalte og spængelige proportioner, som kan tyde på engelske indflydelse, måske. Nu har vi jo så kommet ind her i Rostede Kirke, og det første, vi lægger mærke til, er selvfølgelig de her fantastiske romaniske kalkmalerier, der kom frem under en restaurering i 1936. Hvad er det de forestiller? Det var de viste troner, Christus øverste her i Kåret, over Kåreboen. Men det virkelig specielle er det billedprogram, der bliver udfoldet ind i Kåret, hvor vi har bebuddelsen, vi har de hele tre kanger, der opsøger Jamfavria, lille Jesusbarn. Vi har Kong Hårodes, vi har Barnemåret i Josalæng, og vi har Kristi Korsfællelse og opstandelse. Et helt forløb, som har sin modstyrke i de kirkespil, som bliver spilet i de kristne kirker i hele Vesteuropa. Og det må være derfra, man har fået ideen til det her program. Det er Norge kalkeret over de postespil og julespil, som blev opført i kirkerne. Det er jo flotte og avanceret malerier, og spørgsmål presses sig på, hvem har egentlig stået for det her byggeri? Hvem har sørget for, at vi fik de her kalkmalerier? Er det egens lokale, driftige bønder? Det har man troet engang, at de danske landsbygdkirker er bygget af egenens bønder. Det kan man ikke tro på mere. I hvert fald ikke her. Det har helt sikkert været en rimand, en aristokrat, i direkte kontakt med de europæiske kultursentre. Og det er måske denne forestelse, at han har haft aristokraten som bygget kirken en stor gård her i byen. Og han har så kunne hente udenlandske muskatiske håndværker heroppe til at dage kalkmalerierne i kirken. Nu er vi så taget mod sydøst til Torsære på Djursland, og står her foran den flotte rundkirke i Torsære. Hvad ved vi om den kirke, er vi sikker på, hvem der har bygget den? Den er vi ret sikker på. Den må være bygget af den danske konge. Valde mig sejr på menige. Og det ved vi, fordi en kilde, som var overleveret på Midleren, to galt i Konge Valde mig i overbo, en registrant over det konge i Guds, og tog den af 31, for tegnet, at kongen havde 200 mark gulv her i byen. Eller på det sted som hed Torsære. Det vil sige, at der nok ikke er en meget, meget stor konge i gård, som landsbyen senere har udviklings af. En stor konge i går, hvor kongen har gået til at ind under vejsteren, rejste rundt i landet. Det karakteristiske er selvfølgelig den cirkende runde form, som kommer af den rundkirke. En af de få danske rundkirker. Det karakteristiske her er jo de der kæmpe, tykke muret, søgler af 2 meter i diameter, som bærer konstruktionen. Det er selvfølgelig også karakteristisk med det romanske vindur, der var karakteristisk på tiden. Og så er der naturligvis også en romansk dybefond, som er samtidig med kirken. Så er der de der mærkelige hulle der, der går op i tornen. Hvad er der sket deroppe? Ja, det er jo så et af tegnene på, at krongen nok har noget at gøre med den her bygning, men der skal op og se. Der er mange ting, vi ikke ved om det her rum. Det er hårdt restaureret, så det står ikke, som det har været. Men vi kan forestille os noget. Vi kan forestille os, at der har været en åbning af guldet. Det er jo et hul, så at sige. Ja, det må man tro. Man kan tro det, i hvert fald. Og det ville så have til, at krongen sidde heroppe. Det har antageligt, at der er krongens og hans nærmest afsmænds overkirke, hvor de kan sidde og følge med i guldstjenesten nedover. Og det er så en af de ting, der er med til at karakterisere den her kirke, som en virkelig aristokratisk, for eksempel, krongne kirke. Vi har hørt om de her tidlige midler af kirke, som bliver bygget af enten, biskåben eller kongen eller aristokratiet. Hvornår ændrer det så egentlig? Det ændrer så ikke på den måde, at aristokrati og kirke forsvinder som aktører i kirkebyggeriet. Men det ændrer sig på den måde, at sovnefællesskaberne fra 12-13-14-tallet bliver bredere. At befolkningen bliver involveret som kirkeværere i kirkebyggeriet og kirkebeligeholdelse. Det er fra den her tid i senede løren, kan man sige, 12-13-14-tallet, at borgere bønner træet af frem som kirkeværendes viligeholder.