 Næste taler, der klart det er Eli M. Hansenfraig, også for Institut for Agroekologi på Rosen Universitet. Og det vi gør nu, det er, at vi tager fire spørgsmål i rablen, eller fire oplæg i rab, og der har vi lige et par minutter, hvis de ellers ikke taler for meget over tid, til opklarende spørgsmål. Men altså kun sådan faktuelt opklarende spørgsmål, det er rent det debatterende, det gemmer vi til mellem kl. 2 og 3. Okay, så du har ikke taget de gule kort med i dag. Ja, det rød og gule kort kunne være en mulighed. Ja, jeg vil fortælle lidt om et markforsø, som blev poppegønt i 2015, med det formål, og vi gerne ville kunne bestemme marginaludvaskning under nogle forskellige dykningsforhold. Og vi har to forsøgslokaliteter, det en af Fordum, som er en fin, lære blandt sandjord, en JB4, og så har vi Flackebjerg, som er en fin sand blandt lærejord, JB6, og I kan se på farverne på kortet her, der illustrerer hvilke nedbørsforhold. Der er jo mere blot, jo mere vort, og der ligger Fordum i den blå ende, så det regner betydelig mere på Fordum, end det gør på Flackebjerg. Kombineret med Flackebjerg også har en mere leder jord. Det betyder det, at man får mindre afstrømning. Vi har så de her afgrødder, hvor vi startede ud med en mark, hvor der var voresed på hele marken. Og så, da den var høstet, så såede vi ved på Flackebjerg og Vinterru på Fordum til normal tid. Det vil sige sidste halvdel af september. Det ville vi gerne sammenlige med. Tidlig såede vi, så såede vi det, som reglerne er, for det virkemedel, at de blev sået 14. september her i det her tilfælde de første dage i september. Så ville vi gerne sammenlige med de, der Vinter såede med efterafgrødder, som Jørgen fortalte om. Og der har det været uljeregge på Flackebjerg og udlæg af Ræggrads på Fordum, som har været efterafgrødder, og efter den så var plodet om, eller næste forår, der kom så voresed igen, altså den røde streg, der er efter. Det sammenlignede vi så med sort jord, eller bare jord, som giv det sagde, at vi holdt dem sprøjtet med ukordsmiddelsen, så der ikke var nogen planter til at optage kvelstoffet for jorden. Og til sidst er det spilkoren og ukord, vi har sammenlignet med. Altså det koren, der spilles, når man høster, det fik lov til at blive der sammen med det ukord, der nu var på marken. Så her i foråret 2016, der blev så gøde med de forskellige endnivåer. Og der har vi til vinter siden seks forskellige endnivåer, og til våre bygden fire forskellige endnivåer. Så blev afgåderne høstet, og det er de udbytter, der ingår i det her viser jeg om lidt. Og så har vi målt udvaskning der i den periode, hvor der er større. Altså faktisk har vi jo målt det helt fra foråret af, men det er her i den blå periode, der er størst risiko for udvaskning. Så det er de data, vi har herfor, at der ikke går til lige med udbyttedaterne. Her har vi et billede af forum, og endnivåerne som vi havde, det er altså her angivet som andel af vejledende norm, som Gitte fortalte om. Og her er fuld norm 1,00 enddænden, jeg har markeret med ryt. Og så går endnivåerne de seks jo i vinter siden, og de fire i vores sæd, fra 0 til 1,5 gang det endnivå. Så i det her forsøg er der 24 forsøgslid på hver lokalitet. Vi har de tre forskellige vorbygter, hvor der er forskellige plantevækst efter høst. Der er her de fire endnivåer, så har vi to vinter sæd tidligere, og normalt sået, hvor der er seks endnivåer. Og så har vi fire gental, så her kan I se en af gental, hvor for eksempel her lede nummer 1, der er normalt sået vintervede, men 0 ind ligger, og der ligger så 4,3 andre tilfældig delt fordel i marken her. Og så sagde jeg, at vi målt udbytter, det er illustreret her med, og vi har også udbytter fra alle persælder, hver vinter sæd den fra 0 til 1,5 enden, og vi har vores sædden også med 4 trinne oppe fra 0 til 1,5 enden. Det skal så kombineres med udvaskning, og det har vi målt ligesom Jørgen Olsen fortalt om, og her er bare et eksempel normalt sået vintervede på Flackebjerg gøde med en end, hvor jeg har taget de fire gental, så er der blokke, som jo i principet skulle være ens, fordi de har behandlet fremstændt de ens i marken, men det kan man jo se, at det ikke er, og det skyldes jo så, at Jørgen varierer, hvor der er man sætter de der sugesælder ned. Bag hver punkt på den her kurve, der er der to sugesælder, og når vi så tager gennemsnit regnerudvaskningen ud, sommerer den, så er der egentlig 8 sugesælder, der ligger bag hver di, vi har beregnet. Nogle gange sætter pæner uden det her, og nogle gange er der en suge, nogle par sælder, der stikker af, så man får nogle højre koncentrationer, og de giver så større variation. Her er så de kurve, vi har lavet, hvor nederst er x-axlen, er der kilo tilført ind, og så har vi oppe af y-axlen her kærneudbyttet, hvor i kan se her for normalt sået og tidlig sået vinter sædder, der er vinter ved her på Flakkebjerg, at den, der er tidlig sået, den starter ud højere op med udbyttet der ved nogen enden, end den, der er senere sået, men de når hinanden, den indhængder den anden heroppe, hvor vi så har et økonomisk optimal endniveau. Og det, vi har gød efter, eller det, der var normalt end, er et end det, den, der er bedt en røde pil her. Ud, eller på den anden x-axel, der har vi så indudvaskningen, der er vist os med punkter, og der er jo så nogle streger på, der viser variationen i det her tilfælde, der er ikke så stor variation. Og man kan se den tidlig sået vinter ved, har en meget lave udvaskning i forhold til den, der er sået til normalt tid. Her har vi så også på flakket, vi har de tre vårbyg, og de lægger meget ensk, kan man sige, den, der heroppe af udbytterne er vist. Og hvis vi har endniveau, her, vi har gød efter, og krydserne er det igen de økonomisk optimale niveauer. Hvis man så kigger på udvaskningen, så er den jo meget lave ved efterhågret, og stiger faktisk ikke efter, at man har gød op ved højere endniveauer. Og det er fordi efterhågreter, de har en stor kapacitet, til hvis de er veletablierer, så kan de optage rigtig meget kvevstoff, så hvis der er efterladt noget efter høst, så vil efterhågretern typisk kunne optage det. Det, der så kan underlætte her, er, at den sorte jord er en ret linje. Der vil være det, jeg vil forvente, er, at der vil være lettest at se, om der var en marginal udvaskning. Måske selvom der ikke er så stor variation på data, så måske drukner det bare i det, som Jørgen Olsen også snakket om, den der store pulje af kvevstoff, der ligger i jorden i forvejen. Så går vi til vind og ru, og den ligner meget den anden. Der er noget mere variation i udvaskningen, kan se på strægerne. Udbyterne ligner hinanden, og vi har et end her, og udvaskningen følger også det, vi så på Flackebjerg, bare med større variation. Og så den sidste, der kan vises, er udbyterne her for Wobbyg på Foglum. Og den sorte, der ligger op under udbyterne, det er faktisk udvaskningen for sorte jord på uden, altså uden, at der har vokset noget på jorden om efterhåret. Og den ligner lidt den anden, den er ikke lige så meget en ret linje, men faktisk, når man ser på den sidste del af kurven, så ligner det, at der er negativt marginal udvaskning, og det kan nok ikke helt passe. Så der kan man så sige, enten kan vi ikke berejne den, eller også så er den meget nær 0. Det, vi har gjort, når vi så skulle berejne marginal udvaskningen, det er, at vi har berejnet den ved det økonomiske, optimale endnivå. Det er lilla kryds, det er for den, der har haft efterhåret. Og de der linjer, som er ved udvaskningen, der er nogle eksponentiale funktioner, der er tilpasset punkterne. Og hvis man så differensier dem, så får man hellningen. Og der kan vi så rejne ud, at hellningen, hvad det er lige i det punkt, hvor den lilla pil peger på, og det er det marginal udvaskningen, er i det punkt. Så det har vi beregnet for alle de her forskellige forsøg. Og det er så dem, jeg viser her, hvor man kan se, at for flakkebjerg, normalt tid så, vinter sidde, og det var vinter ved, at der er den 6%, når det blev tidlig så, at den 3%. Der, hvor der har været udrejket som efterhåret, er den 1%. Så er den lidt højere, hvor der har været overbygget med spildkurren, og udkurt bag efter. Og så var den 0, fordi den var en ret linje, eller helt vandret linje, der på, ved den sorte jord. Så er vi fåglet om, at de er lidt højere, sat dem i parentes de to første, fordi der var, de er bestemt lidt mindre sikret end de andre. Med en tid til 13. vil de der vinter sidde, og så er den 8. ved både rejgræs efterhåret og spildkurren. Og så var det ikke muligt ved den sidste, fordi den brugede den forkerte vej forhold til en eksponentiell funktion, så det kunne ikke beregnes ved den sidste. Og her er konklusionerne. De er egentlig gentase. Det sorte, det er revitering. Men vi kan sige, fordi her afgåder, vi er dyrket i faglum og flakkebjerget, der dækker cirka halvdelen af landbrugsareale, der er vi fundet marginaludvaskninger, førsteårs marginaludvaskninger ved økonomisk optimolen på mellem 0 og 13%. Tak for en mærksomhed. Tak til Ellie. Jeg skal lige høre, at der er nogen spørgsmål, opklarende spørgsmål til Ellies opleg her. Det var der ikke. Så haster vi videre. Okay. Er der... Du vil gerne stille. Ja. Kom. Vi skal lige have en mikrofon ned til dig. Den kommer bag dig. Du skal være sød lige at sige, hvad du hedder. Jacob Gudvier, hygroinform. Jeg forstår ikke den marginaludvaskning her. Det lyder som om, det er en ændring i marginaludvaskning. Nej. Så hvis marginaludvaskning den kan være nul? Ja, men det er jo fordi den korvulerer, altså der kan man diskutere hvorfor er den lige, men den stiger jo ikke her. Den sorte, hvis du ser på denne her korv, så her er den gøde med null, så har vi en udvaskning her over på 38 cirka. Så gøder vi med lidt mere, den er stadig 38 her, op til et end, stadig 38, og så den, der går helt ud til over 200 kilo. Der er den stadig 38. Så det er det, man godt kan undersåve, at den slet ikke stiger, fordi det var her, jeg ville have set, jeg forventer, jeg ville have set en større marginaludvaskning, men altså det er et data viser, og det adskættes så sådan set ikke så meget fra her, faglum, hvor den sorte joer jo her, vil det uden gødning er op på over 30 kilo i udvaskning, kan vi se her ikke også, og hvor den så stiger lidt, og så begynder den at falde igen her, og altså det er jo usikkerhed, der går så gældende. Jeg troede marginaludvaskningen, der var defineret som, hvis du giver et kilo mere, hvor stor en del af det kilo vasker så ud, det er måske forkert. Nej, det er når man så tager de her linjer, dem her kunne vi godt, det er et tilpass, det er en exponentiel funktion, der er et tilpass i de her punkter, når dem bliver differensieret, så kan man, det er jo sådan set heldning, man kan sige, hvis du går hen her, hvor meget går du så op, og det kan man gøre ved at differensere denne her linning, så får man heldningen, og den har vi så bestemt, hvad er heldningen lige præcis i det her punkt, og det er de, hvad de har skrevet i tabellen til sidst. Så heldningen her, hvad var det nu, kan jeg, her hvis vi tager forvlom, den var 8 ved de der to, her har vi forvlom, så er marginaludvaskning 8%, så betyder det, at når man går hen af denne her, så skal man, så kommer der 8% mere. Tak for det.