 I den her video vil jeg fortælle om argumentation, for som vi plejer at sige på universitetet, så er gode argumenter for usætningen for en god besvarels. Jeg vil starte ud med at fortælle, hvor vi bruger argumentation, hvor ser vi argumentation hen, og hvorfor argumentation er så vigtigt. Det er næste, vi har gået videre til at introducere til teorien bag argumentationen. Det vil jeg gøre med udgangspunkt i Tullmins argumentationsmodell. Og som tredje punkt på dagshånden, der vil jeg så komme med to gode eksempler på argumenter. Og sidst men ikke mindst, der vil jeg så give jer nogle konkrete anbefalinger til, når I skal ud og fremføre et argument. Lad os starte med at se på, hvor vi bruger argumentation hen. Argumentation, det bruger vi for eksempel hjemme, når vi diskuterer med familie, venner og bekendte. Vi ser det også i samfundet, hvor forskellige samfundsdebatøjer diskuterer og argumenterer mod hinanden, eksempelvis over hvilken ekonomisk politik der skal føres for landet. Og vi ser også argumentation i høj grad på universitetet, hvor vi i stort set alle fag bliver belært om, hvor vigtigt det er at kunne argumentere og mestre argumentation. Så kan vi så stille sig selv det spørgsmål, at hvorfor er det så vigtigt at kunne argumentere? Og jeg har så fundet et citat, som en amerikans forfatter kom med på et tidspunkt, der besvarer mit spørgsmål ret tydeligt. Det var Christopher Buckley, der udtalte citatet start, that's the beauty of argument, if you argue correctly, you're never wrong. Så jeg synes, det her citat besvarer mit spørgsmål meget godt, og jeg kan i hvert fald sige, at i en universitetskontekst, der kommer man rigtig langt, hvis man mestrer argumentation. Hvad er så et godt argument? Et godt argument, det er først og fremst et struktureret udsavn. Og et struktureret udsavn, det kan forstå som både et mundigt udsavn, og det kan også forstå som et skriftligt udsavn. Så det er et struktureret udsavn, der inkluderer følgende elementer. En påstand, et belæg, en hjemmel og en rygdækning, en gendrivelse og styrkemarkører. Det er alle seks elementer, som er taget ud af Tolmins argumentationsmodell. Og jeg vil i den her video fokusere på de tre vigtigste, de tre øverste elementer her, påstand, belæg og hjemmel. Her ser I så Tolmins argumentationsmodell i sin fulde udformning, hvor man kan se alle seks elementer og hvordan de relaterer til hinanden. Jeg vil som sagt i den her presentation kun fokusere på, eller primært fokusere på, påstand, belæg og hjemmel. Men hvis I har lyst til at læse yderligere om de resterende elementer, så kan I gøre det i Tolmins bog om argumentation, som jeg har en referanse til i slutningen af den her video. Lad os se på den simplificerede udgave af Tolmins argumentationsmodellen. Vi starter ud med en påstand. Og påstanden er din poængte. Det er den konklusion, du vil ud med. Det er det, du gerne vil overbevise modtæren om. Og modtæren i jeres tilfælde er så examinatet, som I skal have overbevist. Påstand, den har til grund i et belæg. Belæget den siger noget om, hvad påstand, det vi påstår bygger på. Så det er den dokumentation, det er data, som vi har til rådighed. Og data, det skal forstås i en bred forstand her. Data, det kan både være talmateriel, det kan være tabel, det kan være figurer, det kan være grafer, og det kan også være udsavn og tekstmateriel. I jeres tilfælde, der vil det så være sådan, at data i høj grad vil bestå, at den case-tekst, som I får udlevede. Det er der, I vil finde rigtig meget af jeres data til en examen. Men det er ikke nok bare at have en påstand og et belæg. Der skal også være en hjemmel. Der skal være en logisk sammenhæng mellem det, I påstår og det, I ligger til grund for jeres påstand. Så i jeres tilfælde, der vil hjemmelen i høj grad bestå at teori. Så hvilke teoretiske bidrag ligger til grund for, at I siger det, I siger og I ligger til grund i det data, som I nu gør. Hvad er jeres sammenhæng mellem belæg og påstand, det er det hjemmelen siger noget om. Nu har vi været igennem teorien bag argumenter og argumentation. Lad os tage et par eksempler. Det første eksempel her, der starter vi vores argument med belægget først strukturvis. Det, jeg vil opfordre til nu, det er at pause videoen og læse vores argument igennem her i dybden, hvorefter I så kan vente tilbage til videoen og se mig igennem gået det mere detaljeret. Så i det her eksempel, der starter argumentet med belæg, og bide mærke I, at der er flere belæg, der underbygger den samme påstand. I starten af vores argument her, der har vi et belæg omkring jobsikkerhed. Medarbejderne udtaler, at jobsikkerheden er lav. Vi har yderligere et belæg omkring de store sikkerhedskrisisier, der er forbundet med at arbejde i virksomhed XX, og så har vi endnu et belæg, det tredje belæg, der siger noget om den udbredte mobbekultur. Og den udbredte mobbekultur, den har vi så illustreret her i eksempelet, både ud fra vores citat, fra en af medarbejdene samtidig også, ude fra noget talmateriale, ude fra Tabel 1. Det er alle tre belæg, der underbygger den samme påstand, som i det her tilfælde er, at medarbejderne i virksomhed XX godt kunne være utifredse. Så vi har vores påstand om, at medarbejderne de godt kunne være utifredse, og vi har tre belæg, der underbygger den her påstand. Så mangler vi hjemlen. Og hjemlen i det her tilfælde, det er så Herzbergs tofrakterteori. Det er den teori, der viser, at der er en sammenhæng mellem det, vi påstår, og det, som vi ligger til grund for, hvad vi påstår, nemlig de tre belæg. Og Herzbergs tofrakterteori, den siger så, at jobsikkerhed, arbejdsforhold, og de her relationer mellem kollegerne, det er hyggarnefaktorer, og hvis de ikke er opfyldt, så kunne det indikere, at medarbejderne ikke er tilfredse. Lad os tage endnu et eksempel. I eksempel 2, der starter vi vores argument med påstanden. Og jeg vil igen opfordre jer til at pause videoen og læse argumentet godt igennem, inden jeg gennemgår det. I det her eksempel, der kommer påstanden i starten af argumentet. Vi påstår af lederen, hvis der er X, i vi eksempel X, benytter sig i høj grad af den her coaching-ledelsestil. Og for at underbygge påstanden, der har vi igen tre belæg. Det første belæg, det ses her i form af Mr. X'es syn på hans medarbejder, som vi udleder af det citat, som står i argumentet, hvor vi kan udlede, at hans syn på medarbejder er, at det er individer, som skal udvikles. Den anden påstand, den ser vi så i forbindelse med, Mr. X'es indførelse af de her udviklingskurser. Og den tredje påstand, den kommer så i form af de unide udviklingssamtaler, som Mr. X'en også indfører, da han bliver leder i juni 2018. Så nu har vi en påstand, vi påstår en coaching-ledelsestil, og vi har tre belæg, der underbygger den her påstand. Nu kommer hjemlen, der viser den logiske sammenhæng, den teoretiske sammenhæng, mellem det, vi påstår og det, vi lægger til grund for vores påstand. Og der bruger vi så Goldman 2000-artikel, hvor den her coaching-ledelsestil så er udspecificeret. Og Goldman påpeger så, at coaching-ledelsestil er en ledelsestil, hvor man sætter medarbejderen først og hele tiden fokuserer på udvikling medarbejderen. Så vi ser, at der er en logiske sammenhæng mellem det, vi påstår og vores belæg. Nu har vi været igennem to eksempler, og det, I skal blive mærke i, er, at begge eksempler kun er udplugt af besvarelser. Det er ikke fulde besvarelser til et eksempelsbørsmål. I ser, i eksempel 2, der skal blive mærke i, vi bruger Goldman's teori om ledelsestil. I en eventuel eksempelsbesvarelse, der vil man godt kunne identifisere, muligvis godt kunne identifisere flere ledelsestil og ikke kun én ledelsestil. Nu har vi været igennem teorien bag argumenter og argumentation, og I har også set to gode eksempler på argumenter. Det, jeg vil gøre nu, er, at jeg vil presentere jer for en række praktiske råd, som I kan bruge, når I skal fremføre argumenter. Først og frem, så vil jeg opfordre, at jeg ikke bruger for lange sætninger. Byg jeres afsnit logisk op. Vær præcise og konkrete i jeres brugbrug, så modtageren forstår jeres projekter. Og så vil jeg også opfordre, at jeg til at bruge metakommunikation. Det er ikke et krav, men det er en opfordring, som gør, at vi som læserer forstår jeres tankegang i højere grad, når vi læser en skriftlig besvarelse. I skal simpelthen fortælle læseren, hvad I vil gøre, hvordan I vil gøre det, og hvorfor I vil gøre det, som I gør. Jeg har et eksempel på det. Man kunne skrive først ved at give en kort radegørelse for Herzbergs to-fraktertheori. Der fortæller man, hvad man vil gøre, ved at identifisere hygjernefaktorerne og motivationfaktorerne i virksomhed X ude fra Kasen. Der fortæller man, hvordan man vil gøre det, man vil gøre. Det, det gør, for at kunne analysere mig frem til, i hvilken grad medarbejderne i virksomhed X udviser utifredshed med hygjernefaktorerne og utifredshed med motivationfaktorerne. Der fortæller man, hvorfor man vil gøre det, man gør. Det her er et konkret eksempel på, hvordan man kan bruge metakommunikation. Men som sagt, det er ikke et krav, men I kan eventuelt gøre brug af metakommunikation i en skriftlig eksempelsbesvarelse. Så er for at der er en råd tråd i jeres besvarelse og fokuserer på at svare på det spørgsmål, der bliver stille i eksempelsbesvarelsen. Kom ikke for langt væk fra spørgsmålet, for I bliver bedømt på jeres besvarelse, af det givende spørgsmål, som I forstillet. Bruges om tommelfingerregel, så er den cirka 2-3 direkte situationer fra casen per spørgsmål. Det er som sagt en tommelfingerregel, for den kan variere rigtig meget afhængig af både spørgsmålstyppen, men den kan også afhænge og variere af det antal af teorier, som I vælger at benytte til besvarelsen af et givende spørgsmål. Husk løbende og lave referencer til, hvor I har tingene fra casen, som I omtaler i jeres besvarelse, og også til litteraturen, hvis I gør brug af teoretiske frameworks, teoretiske modeller osv. Det, som jeg vil opfordre til at umgå, det er udtryk, som jeg tænker, jeg føler, jeg tror, jeg synes, og jeg mener. Det er meget følelseslaget udtryk, som jeg vil opfordre til at umgå at bruge, for det er ikke ret akademisk at bruge sådan en udtryk. Så vil jeg også opfordre til at umgå at komme med konklusioner og påstand, der ikke er direkte relateret til casen, over eller til teorien. Vi er udmærket godt klar over, at i en case-kontext, oftest ikke vil få nok informationer, ikke vil få alle informationer, som I behøver til at besvare et spørgsmål i dybden. Og der er det så, at det gjorde den at lave antal. Vi har det helt fint med, at I laver antalelser så længe, I skriver eksplicit, hvad det er, for nogle antalelser I gør, og så længe antalelserne er rimelig. Og som examinator, så kan man godt vurdere, hvad der er rimelig og hvad der ikke er rimeligt i forhold til antalelser. Nu har vi været igennem både teorien bag argumenter-argumentationen, og vi har også set to gode eksempler på argumenter. Det, jeg vil gøre nu, er, at jeg vil lave en kort opsonering, af hvad vi har været igennem i den her video. Til at starte med, så såer vi på, hvor vi bruger argumentation, hvor ser vi argumentation hen, og hvorfor argumentationen er så vigtigt. Der næst kigger vi på, hvad er et godt argument, baseret på Tolmins argumentationsmodell, hvor vi især fokuserer på de her tre grundelementer, der er postand, belæg og hjemmel. Der næst så er vi to eksempler på gode argumenter, hvor vi i det ene eksempel, så en struktur, hvor belægget kom først, og i det andet eksempel, så en struktur, hvor postanden den kom først. Og sidst, men ikke mindst, så er vi igennem nogle praktiske råd, som I kan bruge, når I skal fremføre et argument. Jeg har lavet slide her, med referencer og sublerende litteratur. Det referencer, som jeg har benyttet i forbindelse med opbyggning, er den her presentation. De to første referencer er relateret til argumentationstheorie, og de to næste referencer har jeg så benyttet i forbindelse med eksempler på gode argumenter. Og her taler sidst, der vil jeg sige tak fordi I så med, og jeg håber, I har lært noget af den her presentation. Og husk på det citat, som vi gennemgik tidligere, that's the beauty of argument. If you argue correctly, you are never wrong.