 ראים טובים לכולם, תודה שבאתם להרצאה שלנו, הצגה של, איך לחבר כמה קלאסטרים, כמה קלאסטרים נטורקינג בקוברנטיס ובאופן שיףט, אני מיכל קולסניק, דרון כבר הציג אותי, איתי מציג דניאל בךר. נהי מאוד, כן, מסטרנד לתואר שני ביוניברסיטת אייכואן או שאומרו. והוא עושה מחקר בפרויקט שלנו, איך לעשות אפטימיזציות אז אנחנו נציג את הפרויקט, נדבר על האפטימיזציות. בעצם, על מה נדבר היום? אז כמו כל צריך להבין, למה בכלל מי שרוצה מולטיקלאסטר נטורקינג, למה מי שרוצה לחבר כמה קלאסטרים ביחד, נדבר קצת על הפרויקט באופן סורס ואיך אפשר להתרום ולהתרשם, נדבר על החיבור לרדת, איך האחר שולחים את זה במוצר, כל האינטגרציות, איך אפשר להשתמש כחלק מהמטרה שרדת, דניאל יציג את המחקר שנעשה על אופטימיזציות של הסרוויזדיסקברי, אחר קצת ניגע בסרוויזדיסקברי, נסביר מה זה, ולבסוף, ריסורסים כדי שכולם יכלו ללכת, לגעת להתרשם, וכמובן לתרום אנחנו נשמח, אחר אופן סורס, אנחנו מקבלים תרומות מכולם, נשמח אם אנשים יתרמו. אז קודם כל חשוב להבין בכלל, למה צריך מולטיקלאסטר נטורקינג, אחר ברדת מזהים בעצם צורך בכמה סקטורים בתעשייה, בואו נגיד ככה, אז יש את הצוותים הקטנים מנסתם צפתי פיתוח, שיש להם קונה קלאסטרים לפיתוח וקיואב ופרודקשן, זה השימוש כאילו העיקרי של קוברנטיסק הזה, כל הצפתי פיתוח הקטנים, יש ארגונים בנוניים עם עשרות או מאות קלאסטרים מקומים ברחבי איזשהו ארץ, יש את הארגונים הגדולים שהם גלובלים, שמנסתם מרצים מאוד, אולי אפילו אלפי קלאסטרים, עם אלפי אפליקציות שצחות תקשר אחת עם השנייה, ויש את המקרה שאתה תלכו שהוא קצת פה ושם, כי מצד אחד זה שחקן לא קרה לי בדרך כלל, המצד שני יש להם דרישה כאילו הרבה מאות קלאסטרים, אלפים שקלאסטרים, ביוחד עם האדג' שכל האדג' כל האדג' קומפיוטינג אז, הוורק לודים עוברים יותר לתחנות קצה, אז גם לקרם מעניין שצריך איזשהו מולטיקלאסטר קונקטיביטי. ולמה שמישהו בכלל יוצא מולטיקלאסטר, אז הסיבות, יש כל מיני סיבות, נמנה פה כמה, אז פחת האפליקציות הזמנו את חברת שימוש, על איטנסי של האפליקציות, אולי רוצים שהאפליקציות תרוץ יותר קרוב למשתמשי קצה, כדי שיהיה להם בעצם גישי התרנוכה. יש קוני תקנים בתעשייה שמצריכים שהדאטה ימצא במקורות מסוימים, נגיד, אסור שימצא בפאבלי קלאאוד וכולי וכולי, יש תקינה GDPR, ברמה אירופית, מכניסים קוני חוקיים, ועוד מדינות, איפה הדאטה צריך להימצא, אז כמובן גם שם צריך לחבר את האפליקציות, אבל יש לימיטיישן על הלוקיישן של הדאטה. דיזסטריק אבריק, ורוצה כפו, אז אתם מכירים, אני בטוח שאנשים שומרו על זה, Edge, אז גם במקרה של הטלקו, גם במקרה של שחקנים אחרים, לפעמים יש קויני ריטלירים, שגם צריכים Edge Compute בתוך המיקומים השונים, וכמובן, אם אנחנו בעצם יכולים לעשות דיפלומנט על כמה קלאסטרים, אז אנחנו יכולים לסחק עם ההלויות, אולי לחסוך בהלויות, אם אנחנו יכולים להעביר Workloadים, ככה אנחנו נמנעים מלוקין, ואנחנו יכולים לסחק עם ההלויות שלנו, של ההקמה התחלתית, נגיד להתחיל בפאבלי קלאאוד, ואחרי זה להעביר לאונפרמיס. אז יש כל מיני משתנים שבעצם למה אנשים רוצים, ומשתמשים כבר היום במולטיקלאסטרנטרוקינג. שמולטיקלאסטרנטרוקינג ברדאט, הוא בעצם חלק מאוד אינטגרלי באופרינג של רדאט, מיוחד בתחום של האופן היבריד קלאאוד, שבטח שמעתם עליו, אז אני אסביר רוד מאוד בקצרה מה זה אומר. ובצע אנחנו מחסים, משתדלים לחסות כמה שיותר יוסקייסים, בתוך רדאט, בתוך המתראה של רדאט, וביות באינטגרציה טובה עם שר המוצרים. אז כמובן יש לנו את אופן שיף, שזה המוצר העיקרי שאנחנו באינטגרצית, או אנחנו מאפשרים להרים כמה קלאסטרים של אופן שיף, ולחבר אותם ביחד. אנחנו עושים את זה דרך ICM, לבינס קלאסטר מג'מד כבר שמעתם עליו ונגע בו קצת בהמשך גם. ואנחנו גם נתמשקים טוב עם מה שיציגו לפנינו האופן שיף דאטה פרונדאישיין, וגם אנחנו תומכים בסרוויס מש. ולכוחות שאנו יש צריכים, הם רוצים מצד אחד שהפתרון יהיה רובאסט, שלא יהיה בעיות, מצד שני, רוצים שהוא ירוץ על כל דבר, רוצים שהוא ירוץ אונפרים על פאבלי קלאאוד. אז בעצם יש לנו קונד רישות מגוונות, ובאמת הנטרוקינג, לא כל הדיפלוימנט, יש להם את אותו שכוות נטרוקינג. אז בואו נסתכל על יוסקייסים, ככה קצת להבין באמת מה זה, מי משתמש במולטיקלאסטר הנטרוקינג. אז יוסקייס אחד, זה נגיד דיסטרובירושנט של הדאטה, כמו שאמרנו, למשל, קורקורט שדיבי, אפשר להריץ אותו קרוס, הקורס מולטיפל קלאסטרז. בעצם להרים אותו, נגיד, על שלושה קלאסטרים, בדוגמה הזאת. אז כל קלאסטר נגע של קורקורט שדיבי לוקלית, אבל הוא גם יכול לגשת אליו ולקבל מידע מהקלאסטרים האחרים. ובעצם ככה המידע נמצא הקרוב לקוחות. אנחנו קבלים את ההתרונות, שהוא מבוזר או נגיש להקוחות, יש פחות לייטנצי, וגם ישו איתרון של סרידות. אם אחד מהקלאסטרים, אלא פתאום אינו נגיש, אז זה לא מוריד את כל המערכת כולה. אז ברמה הזאת, סבמרינר, מספק איזשהו ציינור כזה להעביר את כל המידע מתחת, ומאה, אפשר להרים את הקוקו של דיבי ויש לו את המנגעונים שלו, איך לעשות הדיסטוביורשן של הדתה. אז אם תרוצים לי מאוד עוד, יש בלוג פוסט מאוד מפורט, ויש גם דמו מוקלט, מאוד מפורט גם, שאפשר לראות את הפתרון הזה בפעולה. אודיוס קייס, אז שמעתם כבר על האופן שיפט דאטר פונדיישן של רדט, אורית אציגה. בעצם, הוא עושה אפליקציה, עושה צוח דיססטי ריקברי, ועושה אפליקציה של כל הדתה בין שני קלאסטרים או יותר. מה שסאב מרינר מספק במטרה הזאת, בעצם גם מספק את הקישוריות, כי הדאטר פונדיישן בעצם לא מעניין אותה הקישוריות, הוא אומר, תן לי קישוריות, אני צריך יכולת לחבר שני קלאסטרים לעשות דת הריקברי. איך? לא יודע, זה up to the user. אז בעצם אנחנו מספקים את השכבה הזאת של הנטרו קונקטיביטי ויוכל לעבוד מעל. ובעצם גם יש איזשהו, אם אתם רוצים לדתו, יש תיעוד בסייט של Reddit, כל הריסורסים, איך להרים, את הפתרון, איך לקנפג אותו, כל הדברים האלה, ויש גם איזשהו דמר מוקלט שמציג את זה עם המולטיקלאסטרנטרו. אז בעצם, דיברנו על למה צריך מולטיקלאסטרנטרו, כאן יציג בקצרה את האופן סורס פורדג'צ, שאנחנו עובדים עליו כמו סאב מרינר. סאב מרינר בעצם יש לו מישן סטייטמנט מאוד פשוט, אנחנו רוצים להפשר לקוחות, לחבר את כל הקוברנטיס קלאסטרז, לא משנה איפה נמצאים. ולא משנה איפה נמצאים, הכוונה גם פיזית בעולם, לא חשוב לנו איפה נמצאים, וגם לא חשוב לנו באיזו תשתיתם רצים. זאת אומרת, זה יכול להיות public cloud, private cloud, וגם אנחנו לא, ברמה אופן סורסית, אנחנו לא נסויים לאופן שפט, אנחנו משתדלים נתמוך כמה שיותר קוברנטיס, לישר קוברנטיס נטיב, יש אינטגרציות מיוחדות עם אופן שיפט שהם גם באופן סורס, וזה גם יורד אחרי זה לתוך המוצר, ובעצם הוא well-integrated גם לתוך אופן שיפט, אבל זה לא רק. שני ריסורסים עיקריים, אז יש לנו את ה-website, אנחנו משתדלים לשמור שהוא ימרות כאן, שיש שם כמה שיותר מידע, יש המדריכים, quick start'ים, אם מישהו רוצה להתנסות, זה המקום הכי טוב להתחיל בו. דניאל יכול להעיד, הוא אמר שה-website מצוין, אז הוא לא מצוין, אבל אנחנו עובדים עליו כל הזמן, והמקום השני, כמובן הקוד, שאנחנו נשמח, אם אנשים יבואו, יתעניינו, ינסו, יש לנו דרך די קלה לנסות את המוצר, וגם התרמו, אם אתם רוצים לתרום, קוד דוקומנטציה, בגים, אך הוסמכים לקבל כל תרומה. ההתרונות של Submariner על פני פתרונות או לאחרים, שקרמים, כי יש עוד פתרונות שמולטיקלאסטר נטרוקינג, די חורה, אבל בעצם, מה שאנחנו מציעים, או פתרון יחסית פשוט, ברמה הקונסופטלית, אנחנו מחברים בעצם, VPN tunnels בין הקלאסטרים, ואנחנו מאפשרים טרפיק, פה טופוד, או פה טוסרוויס. זאת אומרת, אין לנו עכשיו כל מיני פרוקסיז, לוד בלאנסרים שצריכים לרוץ בין הקלאסטרים, בשביל התעבוה הזאת, וגם אין לנו לוד בלאנסרים חיצונים, אין לנו ingress gateways, דברים כאלה, אנחנו לא חוספים את הסרוויסים כלפי חוץ. זאת אומרת, המשתמשים יכולים לחזוף מה שהם רוצים, אבל הסרוויסים האלה שצריכים לדבר אחד עם השני, הקוסקלאסטר, לא ברכה חייבים להיות חצופים החוץ, אה? וזה גם נוגע בנקודה הזאת של הסקיוריטי, שבעצם, כל המידה עובר דרך הטאנלים האלה. אז אנחנו גם מגתנו את העתק סרפרס, כי יש לנו רק וכל הדברים לא פתאום חסופים לשירשת חיצונית וגם כל העב-תעבורה היא מוצפנת באופן אוטומטי. אז נכון שיש HTTPS ואססלים, דברים כאלה, אבל יש גם פוטוקולים שם פחות, נגיד, קונה שעילתות של דטאבייס, קונה SQL, הצפנה שם לא בהכרח עובדת, או לא בהכרח מדליקים אותה, אז ככה, בעצם, הכל מוצפן באופן אוטומטי ופחות צריך לידוג לגבי ההפתחה. אבל הכל יותר מרוקז. ובעצם, מה שהרחמה אפשרים בסאב-מארינר, אנחנו תומכים ברמת ה-Layer 3, תומכים בIP ו-IP קונקשן, ומה על זה כל פרוטוקול. אז חוץ מתקשר IP ו-IP, אנחנו גם אפשרים סרוויס דיסקאברי, בין הקלאסטרים. דניאל עושה שם עבודה לעשות אופטימיזציות, אבל בגדול הסרוויס דיסקאברי, זה דרך לסרוויסים ולתקשר, לא דרך IP, כי IP זה לא נוח, אנחנו לא הולכים היום לגוגל ומקלידים את הכתובת, כי גם משתנה, הולכים מקלידים את הדומייני. אז באותה צורה יש לנו גם בסאב-מארינר, יש תמיכה בדיינס-קואריז. ובעצם, אנחנו מתמושקים טוב מאוד עם אופנשיף, ובקללי, אחר מאוד קוברנטיס נטיף, כמו שמרתי, תומכים כמה שיותר בכוני סוגים שונים של נטרוקים של קוברנטיס. אז ככה, בגדול, מה סאב-מארינר נותן, להבין ככה, מה אנחנו מדברים? אז יש לנו שניים או יותר קלאסטרים, שם חוברים, עליהם רצה שוב-פלייבר של קוברנטיס, במקרה זה אופנשיף. עכשיו, הקוברנטיס, כשעצמו, יכול לדבר בתוך הקלאסטר כרגיל, אנחנו לא נוגעים בזה. מה, לקוברנטיס הרגיל? אנחנו מוסיפים שכבר, קודם כל, הקודם כל, קודם יכולים להתקשר, עם קודם אחרים, בקלאסטר אחר או עם סרוויסים, בקלאסטר אחר. אנחנו מוסיפים שכבה של סרוויסדיסקברי, ולאות בלנסינג בין הקלאסטרים, זאת אומרת, זה לא לאות בלנסינג לפי חוץ, זה איסטוויסט. בעצם, כדי שהסרווויסים יחלו לדבר אחד עם השני, דרך ה-FQDN-ים, לא דרך ה- לא דרך ה-IPs, ואנחנו עובדים, על הרסיף, זאת אומרת, אם אתם חלק מכירים, יש נטרוקפוליסטי, זה שם אקסס רולס, בתוך הקלאסטר. אנחנו רוצים להרחיב, את הקונספט הזה, לאפשר, נטרוקפוליסטי, קרוס קלאסטר, שאפשר, אם ממש להגביל אפליקציות, איך הם יכולות לתקשר, גם בין קלאסטרים שונים. ובעצם, סאב-מרינר, אפשר להתקין אותו, בכל ריג'נים, זה לא משנה, בתוך אותו קלאסטר, אפשר להתקין על, כל מיני פאבלי קלאסטר, אנחנו תומכים היום, ברוב הפאבלי קלאסטר, זה אם לא כולם, אנחנו תומכים באון פרמיס, אופן שיף, שיפטון סטאק, קורן ידוי כאלה, וכמובן, כל החזון הזה, של אייבריט קלאסטר, שבעצם הוא שילוב, של און פרמיס, עם הפאבלי, בעצם לשלב, אז סאב-מרינר מתחבר, מאוד טוב, וכל המולטיקלאסטר נטרוקי, מתחבר מאוד טוב, לרוב ריקה הזאת של, איך אנחנו משלבים את האון פרמיס שלנו, לפאבלי קלאסטר, כדי שהסרוויסים שלנו יכולו לתקשר, ובעצם להציג, ישו שירות אחיד ללקוחות. אז ככה בגדול, בגדול אני רק אגג קצת, בארכיטקטוריה של סאב-מרינר, רק לסבר את האוזן, ויש עוד מלא מידע ברוויפסייט. אז יש לנו, שני קלאסטרים, הוא יותר, ברמת הקונטרולפליין, כל הקונטרולפליין, הוא ברנטיס-API רגיל לחלוטין, אין לנו שום סיכרצורס, אנחנו משתמשים בקאסטרמ-ריסורס, קאסטרמ-ריסורס-דפיניסיינס. יש אישו קלאסטר אחד, שאחרי בעצם, לסנחן את המידע, אנחנו מעבירים דרכות המידע. ברגע שהמידע מגיע לכל הקלאסטרים, כל קלאסטר אחרי לחיבורים של עצמו, ובכל קלאסטר, רץ, גייט ואינורד אחד או יותר, והגייט ואינורד הזה הוא אחרי, הוא קצור את הטאנל לקלאסטרים האחרים. אוקיי, אז הוא יוצר, יש אוהיפיסק טאנל, יש גם תמיכה אקספריימנטל בויירגרד, ויש עוד קונה פרוטוקולים שעובדים להוסיף. אז איך משתמשים בסאב מרינר, באפסטרים, כמובן שתקף גם לפרודקט, בגדול, אז יש לנו שני שימושים מקרים, אחד, בעצם, האדמיניסטרטור של הקלאסטר, רוצה לצרף כמה קלאסטרים ביחד, לישו קלאסטר סט אחד גדול, אז הוא בעצם בא, והוא התקין, או מתי שהוא אחרי, שהוא התקין את הקלאסטר, אז הוא לא חייב להיות מידי. בא ומצרף את הקלאסטרים אחד לשני, ובעצם מאפשר IP-to-IP-connectivity. כן, זאת אומרת, Connectivity בלער שלוש. ומעל זה, האפליקאי של דיבולופרס, ברגע שהם רוצים להרים את השם סרוויסים, ורוצים להגשתלים יותר בנוחות, לא דרך IP-ים, אז הם בעצם יכולים להייצאת הסרוויסים האלה, דרך השכווה הזאת של הסרוויס דיסקברי, ואז בעצם השכווה של הסרוויס דיסקברי דואגת לסנחן את הסרוויס בכל הקלאסטרים. זאת אומרת, שהסרוויס הזה יהיה ממופה לכל הקלאסטרים וכולם יכולים להשתמש בו, כמובן אפשר גם להוריד, וזה נעשה לפי ירצורך. זו דיבולופר עוש מתי שבא לו, לא צריכה שם הרשות מיוחדות. זה נעשה עם Custom Resource מאוד פשוט. איך זה משתלב בתמונה ברדט, איך זה משתלב במוצרים. אז בטח שמעתם כבר על ACM, אני יציג בקצרה מה זה, למי שלא מכיר, למי שלא שמע. ACM Advanced Cluster Management דיבור עליו, זה בעצם איזשהו תוכנה לניעול מספר קלאסטרים, תוכנה שהרדט, שהיא גם ווסס את Open Source, בעצם מאפשרת לנו לנהל להתקין, להוריד, קלאסטרים שונים, בפלי קלארד, פרייבט קלארד, היא מאוד פוליסי דריוון, הכל שמוגדה עם פוליסי, זה ואפשר לעשות governance, וrisk management, וcompliance management, קוד ואימאלה. אפשר כמובן לנהל את האפליקציות, כל הlife-cycle management במקום אחד, במקום להתחבר לכל קוברנטיס, אז מתחברים על ACM ועושים life-cycle management דרכו, במקום לשוטט בתוך הקלאסטרים השונים. ומיינסטם יש clay observability, health checking וdebugging וגם אופטימיזציות לקלאסטרים. זאת אומרת, זה קלאסטרים שלי, ואם יש בעיות לעשות drill-down-ים ולעשות debugging. אז בעצם, אם אני מראים ACM, אני מראים אותו לכשעצמו, מראים ACM, מתקין את הקלאסטרים השונים, אני יכולת private cloud, public cloud, מה שבא לי, edge, וACM מנהלי אותם בתוריים בודדים. אם אני רוצה בעצם להוסיף קונקטיביטי, די בפשטות הניסם סוב-מרינר מער, לא מופיע פה ICON, הנה הופיע, יפה. די בפשטות הניסם סוב-מרינר מער, ואז הוא מרצה לי את הקונקטיביטי בין כל הקלאסט שהתקנתי. אוקיי? אז איך זה נראה? רגע, האמת, אז זה הקונסולה הראשית של ACM, מי שמתחבר, שוק איזו welcome page, מאוד נחמד, עם קונס ברים, ואם תראו, זה באמת מולטיקלסטנטרוגי, חלק אינטגרלי בפתרון, מופיע למטה, כתוב, מה זה עוסך, להדליק אותו, להדליק, מוסיפים את הקלאסטרים, הכל טוב, ואז יש לנו איזשהו דאף של Overview, שאנחנו יכולים לראות את המצב של הקלאסטרסט, ובעצם לראות, אם יש שיש שם בעיות, אז אומרים שיש פה איזושהי בעיה שם, מופיע Degraded, ובעצם לבעיה הזאת, אני גם יכול לעשות Drill Down, ולראות בר קלאסטר, מה המצב שלו ואיפה הבעיה. זאת אומרת, אני יכול להמשיך לעשות Drill Down, יש כלי דיבאגים, ככה כל הזמן כדי שסאב מרין, ראה כמה שיותר אינטגייטת, כמה יש יותר נוח לצריחה, אבל, אם משהו לא קיים ב-UI, קודם כל, את המוזמנים, אפתוח bug, או LITROM, כמובן, האחו יש לנו גם CLI, command line, מאוד חזק, שעותף את כל האפשרויות, מציע עוד כל נאופציות, שאנחנו עובדים עכשיו להוסיף לא-UI, כמו benchmarking ו-debugging, דוינג כאלה, וכמו שאמרתי, סאב מרין ערובד עם Kubernetes, API standard, כל הריסורסים שלנו, זה בעצם קסטום ריסורסים, אין לנו איזשהו משהו מיוחד, אין איזו, משהו שקורה מאחורי הקלעים, מאוד בקלות, אפשר לעשות אוטומציות, משלכם, להוסיף, מה שאתם רוצים, לכתוב, סקריפטים, לא יודע מה, מערכות שונות, לקסטם את המערכות שלנו, כדי שיאבדו עם הריסורסים האלה, איך שאתם צריכים. בסדר, אז אם משהו חסר ב-UI, או שאנחנו נוסיף אותו, אפשר לגשת ל-IPI שירות, ולעבודים, זה הכל אחלה. ובזאת, אני סיימתי בינתיים את החלק שלי, ואני אעביר את המצגת לדניאל. תודה רבה. אז כמו שייציג אותי, אני דניאל, אני סטודנט לתואר שונים באוניברסיטת רייכמן, ואני אדבר קצת על שיתוף פעולה מגניב שאנחנו נוסינו עם רדט, והיא מצבת שושה מרינר והריסורט שטים של רדט, בהנחיית המלכים, של פרופ' רנד ברמלרבר ופרופ' דוד חי, ולמעשה, איך יפתמנו את הסרוויסט דיסקברי, את אותו מנגנון סרוויסט דיסקברי שמה יקדיבר עליו בטופולוגיות מולטיקלאסטר. אז, דיברו הרבה לפנאי על הסיבות, למה עלנו, לפזר סרוויסטים בין קלאסטרים שונים, הסבירו אותם כבר. זה חשוב מאוד לדבר על הפלייסמן, להחליט, איזה סיבות יש לנו איפה לשים כל סרוויסט באיזה קלאסטר. זה קצת מחוץ הסקופ של הריסורס שלנו, מי שזה מעניין, אתה יכול לבוא אליי אחרי ההרצאה, אני אתן לכם הרבה מאוד ריסורסים שנעשו מחקר גם אקדמי וגם בתעשייה על איך להפתם את הפלייסמנטים של הסרוויסטים, אבל אנחנו רוצים לדבר במצב שיש לנו טופולוגיה מסוימת, במצב שיש לנו פלייסמנט של סרוויסטים כבר ואנחנו מדברים על הקונספט הזה של מולטיקלאסטר. איך אנחנו מתפקדים עם ההדגרים החלשים שנוצרו לנו למעשה הרי מעבר בין קלאאודים שונים, יש לו פנלטיז של טרפיק פייסינג, יש לנו לייטנסי שאנחנו צריכים להתייחס אליו ואנחנו למעשה זה המחקר שעשינו עם רדת. אז מה היה בסב-מרינר בהתחלה? בעינתן איזשהו סרוויסט שנמצא בקלאסטר מסוימת והוא תלוי בסרוויסט מסוג אחר ואותו סרוויסט נמצא ביותר מקלאסטר אחד. ממש נומנגנון ראונדרובינג של לאות בלנסינג על גבי הדינס על גבי המנגנון סרוויסט דיסקברי למעשה היו עושים קוארים לסרוויסט שרוצים להגיע והיינו מפזרים את הלאות באופן שווה בין הקלאסטר עם השונים. כמו שאתם יכולים להבין זה רחוק מיליוט אופטימלי יכול להיות שאנחנו שולחים סתם בקשות לקלאסטר שנמצא רחוק שיעקר לנו שמוסיף לייטנסי וזה מוביל אותי שאזר לנו להציג את מין דבר שאנחנו קוראים לו סרווי סלאקשן זה למעשה מאפשר לנו לתת משקל לסרוויסטים שונים ולבחור איזה סרוויסט שאנחנו רוצים שישלחו לו איזה כמות מהטרפיק וזה מוביל אותי לשתי נקודות החשובות שגם מייק דיבר עליהם אחד זה היה איך למעשה לקבוע את המשקלים האלה בצורה חכמה נכון, בצורה חכמה ועילה והשני זה שבאמת לא רצינו לגעת לא בהאפסטרים של קוברנטיס לא בהאפסטרים של סאב מרינר לעשות שהם את השינויים הכי מינימליים ושהמערכת שלנו תעבוד עם כל פתרון מולטיקלאסטר אחר כמו של סאב מרינר מתוכנן לעבוד איתו אז מה איך פתרנו את הבעיה בנינו מודל אופטימיזציה לא איזה מה שופנצי, לא משין לרנינג למודל שלנו יש שני סוגי אינפוטים יש לנו מטריקס בדוגמאות שאני אדבר איתכם אנחנו התייחסנו והשנייה זה הליטנסי ונקלאסטרים השונים אנחנו הגדרנו איזשהי פונקציות מטרה פונקציות קוסט אפסטרקטית שמאפשרת לנו גם להרחיב אם אתם בתור יוזרים מעניין אתכם throughput או congestion או response time אפשר להרחיב את זה וזה למעשה אותו פרמטר אופטימיזציה מצד שני יש לנו את הילוצים למערכת שלנו לכל סרוויס במערכת לא משנה איפה הוא נמצא יש את האומס שהוא יכול לטפל בובלי שלא נרצה לעבור אותו אחרת נקבל דגריגדציה בביצועים והילוצ שני שהגיע מרדת ומאופרטורים שונים שדיברנו איתם אנחנו קוראים לו liveness constrain שהוא למעשה מאפשר לנו לחייב כן לעשות איזשהו bypass למודל שלנו ולחייב אחוז מסוים מהטרפיק להגיע כן לסרויסים מסוימים זה מאוד מעניין בעניין של מוניטורים כשאני יודע שדיברנו עם אנשים שרוצים שכל הסרויסים במערכת מהטרפיק אותו מודה למעשה מחשב את המשקולות ואנחנו מפזרים אותם אחרי זה למנגנון הסרויס דיסקברי לעבוד לפיו אז קצת על הארכיטקטורה שלנו כמו שאמרתי מקודם היה מאוד חשוב לנו שזה תהיה מין ארכיטקטורה אבסטרקטית כזו שכל מנגנון מולטיקלאסטר יוכל להשתמש בו בהשאר הוא ושספציפית ממהשנו את האלגבי סאב מרינר הארכיטקטורה שלנו מחולקת לשתיים קונטרולפלין ודטאפלין המרכיב המרכזי שלנו שיושב בקלאסטר ויש לו נקודת מבט על כל המערכת זה למעשה המודול של האופטימיזר שלנו עליו אנחנו פותרים את הבעת אופטימיזציה וחוץ מזה יש לנו את מה שאנחנו קוראים לו הדיסטריביות את קונטרולפלין בגלל שהוא משתמש בקונטרולפלין של קוברנטיס וסאב מרינר אבל למעשה זה הדטאפלין שלנו וכל רכיב כזה עובד באופן עצמאי והוא עושה הוסטינג לשני מודולים אחרים אחד המטריקס שהוא עוסף את המטריקות שמעניינות אותנו והשני זה הדיינס-לוד-בלאנסר למעשה הדיינס-לוד-בלאנסר זה פשוט פלאגין לקור דיינס שיושב בתוך עם סאב מרינר וכל הבקשות דיינס מגיעות עליו וככה הוא יודע לפזר את הלוד ולמעשה אנחנו עובדים בפייטבקלו די פשוט המודול המרכזי שלנו אופטימיזר מנות אותו מהמערכת, פותרת בעיית אוקטימיזציה, מחשבת משקולות מהם ומפזיר איזה חזרה לכל ה-Load Balancer עם לפעול לפי ולמעשה הארכיטקטוריה הזאת מאפשרת לנו רזיליאנט, נכון כל ל-Load Balancer עובד באופן עצמאי ואם אחד נופל אין בעיה זה לא מפריע לשל לפעול ומצד שני זה כן נותן לנו יש לנו איזו נקודת מבט מרכזי כזו שמאפשרת לנו לעשות אוקטימיזציה גלובלית למערכת. אז נגיע עכשיו קצת לביצועים שלנו, מה שאני מראה לכם פה זה למעשה אני רוצה להראות פה את האדפטיביות של המערכת שלנו וגם קצת להסביר על המושג הזה של סרווי סלקשן שסברתי כל צבע של משבצת של קובייה למעשה זה מייצג סוג של סרוויס וכל משבצת בעצמה מייצג את אינסטנס שלו שיכול להיות בקלאסטרון פרמיס בקלאסטרים מפוזרים בכל מקום אם אנחנו נסתרכזתם ניקח לדוגמה קובייה הפורה כזאת זה סרוויס שיותלוי בשני סרוויסים אחרים בצעוב ועדום אפשר לראות פה שהפעלנו לוד שונה לאורך זמן ואתם יודעים הסרוויסים נמצאים מיכולים להימצא בדת הסנטרים שונים שהם קבלים לוד שונה ומצד אחד אנחנו רואים שהסרווי סלקשן למעשה יש פרינג די יציב בין שני סוגי סרוויסים אלא אם יש לנו בעיותו שהלוד משתנה ואנחנו באדפטיביות מעדכנים את המשקולות ושולחים את הטרפיק לסרווויסים אחרים אז על הביצועים של המערכת עצמה מה שאנחנו רואים לראות פה זה גרפים שעשינו השוואה למנגנון ראון דרומינג שהיה כאן בסאב מרינר ולשני מנגנונים אחרים שפשוט ישבינו את הביצועים אליהם, באדום זה המערכת שלנו למעשה אנחנו רואים פה cdf בציר הx זה המכיר לגיגבית, אם אתם זוכרים ממקודם אמרתי ששני המטריקות שאותנו מאוד עניינים ועליהם ירצים את הניסויים שלנו זה המכיר, זה המכיר של הטרפיק והשני זה הליטנסי אנחנו רוצים להיות כמה שיותר קרובים לפינה שמאלית ההדומה בציר הx המכיר פר גיגבית, ציר הוי זה החוזון או cdf ואפשר לראות פה איך המערכת שלנו למעשה משפרת את הביצועים אלמול כל שאר האפשרויות איסגנו עד 25% בפרייסינג רידק שנצלחנו להוריד את המכיר על תעבורה ברשת ב-25% בדומה כאן יש לנו תליטנסי שאפשר לראות שיפור עוד יותר דסתי הביצועים שוב אנחנו רוצים להיות הכי קרובים לפינה שמאלית העליונה ויצחנו להשיג עד 85% אימפרובמנט בליטנסי בין הקלאסטרם השונים זהו נקודה אחת שאני רוצה להגיד אם זה use case שיכול להעניין אתכם ואת המקום שאתם נמצאים אני אשמח אם תבואו לאחרי הכנס אנחנו מחפשים use case עוד use case אם נבדוק עליהם מה יקרה עכשיו את הריסורס הזה השונים שיש בהם ויש לנו שם גם את הסימולטור שלנו אם מישהו רוצה להיכנס יכול לזרוק שם כמה ימלים של המערכת שלכם ולראות איך אתם איך היינו מצליחים לשפר את הביצועים של הדיפלומנט שלכם אז זהו תודה רבה מייק רגע רגע לא סיימנו לא סיימנו אז רק משהו אחרון נשיאו כמו שדניאל אמר יש כמה ריסורסים שאנחנו רוצים להראות גם מהמצגתי הזמינה לכם אז תוכלו להיכנס ללנקים בתקווה אז כל הכל תמוך מוזמנים לבוא לנסות ולקרוא ולהתרשם כמובן כמו שאמרתי הוויבסייד זה המקום הכי טוב להתאמק בו יש לנו גם טרק וויק סטארט גייד יש לנו קוני גיידים איך לעשות זה לא קר לי ב-EWS, ב-GCP יש מלא דברים יש לנו אופריטור גייד כזה איך משתמשים בסמרינר כל הפעולות השונות יש תקוד בגיטר מוזמנים לבוא לתרום יש את האופטימייזר שדניאל כתב ומתחזק אותו בגיטר כשאתה מוזמנים לבוא להתרשם לנסות לראות אם זה עוזר ויש יוטיוב צ'אנל שהוא לא הכי מתוך זק אבל אנחנו משתתלים להעלות לשם דברים מעניינים וכמובן אנחנו נגישים בסלק בתוך הקוברנטיס סלק אז אנחנו נצאו אותו בצ'אנל שעשה מרינר תמיד משתתלים להיות זמינים לענות על שאלות ויש עוד קוני דרכי תקשות שראשומות בו רבסייד זה לא הכל ומבחת הפודקט אז יש דוקומנטציה מאוד מקיפה על איך הICM משתלב עם סמרינר והחלט להדליק את סמרינר ולעשות קוני דברים ועוד קצת קריאה אם אתם רוצים אז יש עד הריסוסס ברבסייד עצמו זה להאפסטרים בדאנסטרים יש קוני בלוקפוסט אז זה קוזמן הולך וגדל הקמות של הבלוגים של אוקיי השתמשנו בסמרינר ועשינו מולטיקלאסטר פה ככה אני רואה ש... מה דיברנו היום בזריז דיברנו על למה זה חשוב מולטיקלאסטר האופן סורס פרודקט הפרודקט איך אנחנו משתלבים בICM הריסורס של דניאל הישיים באוניברסיטה בשטוף עם המנחים וקומן ריסורסים לקריאה נוספת זהו תודה אני רואה שאין הרבה זמן לשאלות אז אנחנו פשוט נפנה כדי שהוא תוכל גם לצאת לאכול בזמן נפנה למציג הבא ואתם מוזמנים לבוא לשאול אותנו שאלות בחוץ אנחנו נשמח לענות תודה רבה תודה רבה