 Jeg skal lige rækkes til, så jeg kan se noget. Jeg vil gerne starte med at sige tusind tak, fordi jeg har fået lejligheden til at stå her i dag. Det er med stor trækneplighed og også med stor aferfrygt, at jeg står over for den her fantastiske forsamling. Så jeg kaster mig lige straks ud i det, når jeg har en slejt heroppe og går i gang med. Jeg kan jo starte med at fortælle jer om, at det, som jeg vil starte med at fortælle jer om, er en mand, som hedder Indieodt 4, fordi han har været et stort forberedelighed for mig. Om lidt, hvis der kommer et billede, så ser jeg et billede af ham. Men ellers Indieodt 4, han var ansat ved Landbehovedskolen i København. Og han var allerede fra starten af, at Landbehovedskolen blev grundlagt. Og hans forskning var medvirkende til, at der blev lavet det, der hedder laboratorie for landeøkonomisk forsøg på rolighedsvej, som der måske også kommer et billede af, lige om lidt. Og han var kendt for, og det er derfor, jeg gerne starter med at tale om ham, han var kendt for, at han stillede meget klare præcise spørgsmål i sin forskning, inden for Meiridbrug og, jeg hedder det, Hustjöbrug. Og så var han kendt for et tæt samarbejde med at være ved. Og jeg er ikke mindst kendt for, at han var dygtig til at formidle sin forskning, sådan at hans forskning faktisk blev, det man kan kalde, hver mand sejre. Og det tætte samarbejde mellem forskning og praksis, det har bredet jordbosforskningen frem til i dag. Og det er faktisk mit højre bidag, at den forbindelse, tætte forbindelse fortsætter fremover. Og det er jo meget troet med det, som du sagde, Brihjand. Og det tror jeg faktisk, og det er derfor, jeg starter med i 80'er, det tror jeg faktisk, at Precision Livestock Farming, som jeg skal snakke om i resten af mit foredrag, det tror jeg faktisk, at det kan bidraget til, fordi, at Precision Livestock Farming kan være en måde at bringe viden helt fra forskningen, helt ud til handling på den enkelte gård og faktisk til handling på det enkelte dyr. Er der en chance, eller skal jeg fortsætte? I arbejder på det. I har fortsætter. Men nu tager jeg så at springe i tiden på mere end 100 år frem til i dag, fordi nu skal jeg snakke om Precision Livestock Farming. Og Precision Livestock Farming betyder, at man bruger teknologi nogle gange, avanceret teknologi, til at optimere bidraget fra det enkelte dyr, for at opnå en samlet bedre fustigere produktion. Og det, jeg vil have vist, jeg nu, nu prøver jeg at forklare det i stedet for, det, jeg vil have vist, jeg nu, var et billede af en kog med en sensor, et axel rumeter. Nogle af jer kender det måske, det sidder i stort sett alle mobiltelefoner, og det er en meget lille dæms, der måler acceleration i flere dimensioner. Og sådan en sensor kan man sætte på kogen, på halsbåndet akon, man kan sætte den i øret akon, man kan sætte den på benet akon, eller så gar på halende akon, det vil jeg ikke demonstrere, og måle på den måde, måle forskellige aspekter af kones adfærd. Men før, at jeg kan komme videre med den her historie, så ville det være dejligt at få billederne med, men jeg bliver også, så laver jeg igen et spring i tid, fordi jeg hopper tilbage til 2005, hvor jeg underviste på et kurshus i Foulum, om kvæs adfærd, og om noget af det, som jeg synes er virkelig, virkelig spændende, nemlig køres liggeadfærd. Og nu sidder vi i uge i en sal, hvor der er nogle fantastiske møbler herude med kosgen på, så jeg synes, det er meget passende at tale om køret også. Men det, jeg vil fortælle jer, det er, at her i løbet af de næste par minutter, det er, at køres prioriterer liggeadfærd veldig højt. Vi har lavet flere forsøg, som viser, at hvis man himmer køres liggeadfærd, så resulterer de både adfagsmæssige og fysiologiske stressreaktioner. For eksempel kan man se ændringer i kørendes væksthormonudskildelse. Køres som hemmes i at ligge ned, kører som har en kort liggetid. De kan også have sådan en højere risiko for at blive halte. Så det er en anden grund til at interessere sig for at køres liggetid. Og så sidst, men ikke mindst, så er det sådan, at i modsætning til teenagerer, så har kører faktisk dokumentationen for, og endda videnskabelig dokumentation, at de har brug for mindst 10-12 timer liggetid i døgen. Så sagt, på sådan lidt populært måde, hvis kører ikke for at opfylde deres behov for vile, så bliver de trætte, det gør vi andre også. Og det kan man måle ved hjælp af diverse metoder til at måle motivationen for at ligge ned. Og vi har faktisk lavet undersøgelser, som viser, at hvis man hemmer køres vileadfærd, og hvis man hemmer både deres edderadfærd, og den tid de har til at vile, så prioriterer de det at komme til at ligge ned så højt. Faktisk så højt, at det går ud over deres foderaftalse, og dermed også deres mælkeydelse. Så det har besøgning ikke kun for kogen, men også for landmanden. Så liggetid er vigtig. Men kører de laver også andet end at ligge ned, ligesom også så har de kun 24 timer i døgnet, og gør godt med, så foderaftalse, det er en anden vigtig aktivitet for en højt ydne kog. Og når kører de giver mere mælk, så har de brug for mere energi. Den energi kan de få, dels ved at få en mere energi-rig foderation. Men det kan vi ikke, vi kan ikke fuldt til gode se det, fordi at køre drøvtyker, så der er en grænse for, hvor energi-rig foderationen kan være, hvis de samtidig skal oprettholde et sund fordøjelsesystem. Så alldeles ligesom sådan en højt ydne kog, hun bliver nødt til at bruge mere tid på et edde, og det betyder så, at der mindre tid tilbage til andre aktiviteter. Så en af de ting, jeg snakkede med de studerende om på det her kursus i Foulum for nogle år siden, det var, at nogle af vores resultater faktisk viser, at den højt ydne mælk-kog, hun kan være i tidsnød. Men jeg fortalte også, at der er mange spørgsmål, vi ikke havde svar på dengang. Det er der stadigvæk det, men en af grunder til det var, at vi ikke havde noget udstyr til at måle liggetid med automatisk. Vi blev nødt til enden at stå i stallen og registrere om kørende lån ned, eller også så blev vi nødt til dengang at analysere videooptalelser manuelt, og det var selvfølgelig både dyrt og tidskrevende. Det var heller så heldig, at i en kaffe-pause falde jeg i snak med Robert, en lidt vild skotte fra et ingeniørfirma i Skotland. Han troede godt, at han kunne lave noget udstyr til mig til at måle liggeadfærd hos kører automatisk. Det var veldig godt, at han tog hjem, og jeg tog hjem, og ikke lang tid efter, men tilbage og sagde, at nu havde han faktisk en prototype på sådan en sensor til mig. Det var jo fantastisk. Så nu er jeg tilbage i det med precision livestockfarming. Skifte her. Men jeg tror, at jeg starter bare lige her, for jeg skal lige have lov til at se den her kosespringer over de første slag. Her har I så vores kog, der har trævlt, fordi hun giver meget mælk, og som skal bruge mere tid på at æde. Og her er de, hvad hedder det, sensor, den første prototype af sensor, som det lavede til os i Skotland, og det her er den sensor, som den ser ud i dag. Det samarbejde, altså det førte faktisk til et længerevarende samarbejde, som blandt andet har betydet, at vi har haft et, det der hedder et Marie Curie-projekt sammen, som er sådan et EU-udvekslingsprojekt, og det har også betydet, at vi har samarbejdet med kolleger i både Nordamerika og forskellige lande i Europa. Og det har faktisk ført til, at firmaet i dag sælger et system, som er sådan et monitorering system til at monitorere sundhed i kvæbesætninger. For en af de ting, vi gik i gang med det samme nu, hvor vi stod med det der fantastiske udstyr i hånden, det skulle bruges til noget jo, det var, at vi gik i gang med at se på, om køres læggeadfærd, deres læggetid, og hvor mange skridt de to, fordi centrummålet også af en talskridt kørende tager, om det kunne bruges til at finde halte kører. For lige på det sidste punkt var det faktisk lige kommet nyviden frem, som visste, at der er mange halte kører, som ikke bliver fundet ude i besætningerne, og det er dyret for landmanden i tapt ydelse, dårlige reproduktionsresultater, og det er selvfølgelig også dyret for kogen i forhold med dårlige velfærd. Så det arbejde vi på, og vi var faktisk på rette spor, kan jeg sige, vi var så, det bliver nødt til at indrømme, vi var ikke alene om idén, der var også andre, der har arbejdet med det, men sammenlagt så viser de resultater faktisk, at køres læggeadfærd og aktivitet ændres, når de bliver halte, og i dag er der faktisk lanseret flere forskellige systemer, faktisk til at identifisere halte kører. Men undervejs, der var der også nogle bum på vejen, fordi sammenhængen var ikke helt så simpelthen, som vi først an tog, så vi blev meget klogere på biologien undervejs også, som man kan sige, at selvom udgødspunktet primært var anvendt forskning i det her tilfælde, så har vi undervejs opnået mere grundlæggende viden om køres adfærd, og det er det, der er illustreret på den slejt her, som vi så lægger tiden i minutter per døgn hos Holstein af Stortbrådkører og Jersekører, og det er figuren primært, det I skal lægge mærke til, det er, at herhen i starten af lagtationen, det vil sige lige efter kældning, der falder læggetiden, og det er helt ny viden, og det er rigtig spændende, fordi i den her lige efter kældning, det er den del af kåns liv, hvor hun er i størst risiko for at få produktionssygdom, så det arbejder vi videre med at prøve at finde ud af, hvordan de her ændringer i læggetiden hænger sammen med andre ændringer i kåns adfærd, og helt i dramatiske ændringer, der sker i hendes fysiologi i ugerne efter kældning. Der er ingen tvivl om, at der sker en rivende udvikling, indenfor det, der hedder Precision Livestock Farming, og i de seneste år er der især sket noget herover, fordi både fra firmeside og også i EU-regi og også i universitetsregi, er der stor fokus på alle de her fantastiske data, som lige så godt kunne blive lagt ud i en sky, det er nemlig det, mange firmer gerne vil have. Hvem skal ejere og have ragt til at anvende de data? Selvom det er en lidt lavt hængende sky herover, så kan man egentlig sige, at man kan sige, at der er en kamp i gang om, hvem der skal herske i skyerne. Så det bliver lidt spændende at følge det, fordi selvfølgelig kan man få meget universelt viden ude af de meget, meget store datamængder, der over tid sentynligtvis bliver opsamlet fra diverse sentorer ude på gården. Men jeg synes ikke, vi skal glemme, at måske det allerstørste paradimeskift, måske kommer til at ske på selve gården, hvis vi bliver rigtig gode til at finde ud af, hvordan vi skal bruge de data, der bliver samlet op på gården, til at finde det, man kan kalde den lokale sandhed. Fordi samspilet mellem de mange, mange faktorer, som påvirker produktionen, de er tidspecifikke for den enkelte besætning. Så det bliver rigtig spændende at se, hvad der sker, de kommer over. Og jeg håber, at jordbrugsforskningen ved jordbrugsforskningen ved Århus Universitet vil holde fast ved det tæde samarbejde med praksis. Og så vil jeg slutte af med at understreje, at det kan godt lade sig gøre, det kan godt lade sig gøre, at forskningsresultater, de bliver hver mans eget, samtidig med, at det er forskning på højde niveau, internationale niveau. Fordi, og nu praler jeg sig lige lidt, jordbrugsforskningen ved Århus Universitet, den bliver ved med at klædre op af ranglisten over verdens universiteter. Faktisk så er det sådan, at på den liste, der hedder Academic Ranking of World Universities, det sidste ranking, der ligger Århus Universitet som nummer 8 blandt verdens bedste 500 universiteter, indenfor det område, det hedder Agricultural Science, og som nummer 2 i Europa. Så kører jeg lige tilbage, så I kan se, inden jordfjord, det var han. Fordi jeg er helt sikker på, at han kibber lidt med hatten, i den anden løsning. Tak.