 Ja, så er jeg klart på. Tak for det. Jeg skal sige lidt om planer for NLS 5. Den gode minister er jo også kommenteret i et samråd, at den har vi klar til sommer. Det bliver en lang sommer og varm og god, og håber vi. NLS 5 er ligesom, kan man sige, de foregående udgaver en empirisk modell. Det har I hørt alt om, og man nu håndterer det. Det, der er lidt vigtigt nok at forstå, er, at de tidligere versioner i ser NLS 3 og NLS 4 var egentlig lavet for at kunne estimere et landstall for udvastningen. Og gerne også noget, der var regionalt, og hvad ved jeg. Der var i mindre omfatt fokus på virkelmiller til også at kunne estimeres med den her modell. Det har man så prøvet alligevel at gøre, naturligvis når man nu har den. Og noget af det, som vi har hørt om her, er jo rigtig meget med, hvordan responderer så udvastningen på input, på gødning og så videre. Det, der så skete, tror jeg, og jeg har sådan min fortoldning af, hvad der skete fra NLS 3 til NLS 4. Jeg tror, det er modellstruktur. Og også noget, det Christen var inden på med, hvordan opdelingen er mellem hovedafgrøder og de, hvad skal man sige, vegetation, man har ind i efterårsperiode. Og I har sovet, hvis I ikke har forstået, at lige præcis den periode er ekstremt vigtig i forhold til udvastningen og hvad der grover osv. Så det er der også en meget stor fokus på i vores udvikling af NLS 4 og få karakteriseret herunder bedre beskrevet i de data, vi har til grundlag, og det har vi over meget tid på. Hvad har den efter vores bevoksning eller ej været? Vi har taget ligesom tidligere udgangspunkt i de danske data, vi så har til rådighed, og det er dem, der nu indgår i det der loop, landovervågningen i åren af Noverna. Det er forskellige forsøg i dansk sammenhæng, og vi er nu op på de der par tusind observationer. Nogle andre er selvfølgelig de samme, som vi har haft hele tiden, og det er lidt det, der er udfordring i den her sammenhæng. En af de allervæsligste udfordringer, vi har nok nu, er, at vi kommer ikke til rigtig at have ret mange nye data, hvor vi har det der variation i gønningsniveau. Altså forsøg med det, de ligger lidt senere i hvad vi kan nå at tage med i selve modelludvikling. Vi er i fair med det, og vi er i slutfasen faktisk i den her udvikling. Som noget ganske væsentligt er selvfølgelig også i sådan en forsknings sammenhæng, at for det her validerer udsat af spøjene osv. Og hvis vi ser på, hvad har der været gjort i tidligere versioner af det, går vi tilbage til Endless 3. Der brugte man alle data, fordi man havde det, og det var ikke for meget. Man brugte det af dem alle sammen til at estimere modellen med, og når man så har gjort det, så står man tilbage og siger, hvordan validerer vi så. Det man så gør er, at man laver en krydsvalg der. Man tager skiftevis nogle data ud, og så estimerer man på det, man har operatiseret på resten, og det er så det. Og det viser normalt, at det går ikke helt galt, og det gjorde så heller ikke. Der er ikke valideret virkelig med effekter, fordi det var ikke det, der var fokus i sammenhængen. Der er lavet en udsigelsvortering på modellen, på marktniveau, altså på det niveau den nu, så den individuelt opererer på, altså enkelt af afgrødder, kombinationer, gødninger osv. Og der er også udsigelsvorteret på margitaludvassen, kan man sige. Der er også udsigert på visse endreadressformer på det her under afgrødder. Men der er ikke på tidsvarende vis lavet en udsigelsperegning på opskallert, kan man sige, niveaufærdien regionalt eller landsplan. Det ligger der en rapport på, der er tilbage fra 2007. I forbindelse med NLS 4 blev der ikke gennemført en validering og udsigelsperegning. Man kan sige, at man kunne godt have lavet en tidsvarende krydsvalgdering, fordi igen der brugte man alle de data, man havde. Og det har der så ikke gjort. I virkeligheden har manglen i de her sammenhænger jo været en valideringsmæssig sammenhæng, at man havde brugt alle dataen. Det kommer vi til at lave om på. I NLS 5 sammenhæng, vi er ved at give op til det. Vi kommer til at validere på data, der ikke var anvendt ved kalibrerien, og så får vi så se, hvor galt går det. Det går forbindelig være, vil jeg tro, end når man laver krydsvalgderer. Det gør sådan noget normalt. Vi kommer til at valge det på hele nye data, og vi har fået presenteret nogen anden her i dag. Hvad det er fra nogen. Jeg har listet nogen anden dernede. Noget er nye novemberdata, men så er det fra de her forskellige typer forsøg, og i kan sikkert genkende nogen anden. Det er jo det, vi hørte her i formiddag. Så kommer vi til at se på validering af virkemelder, fordi vi gerne vil have en NLS 5-model, hvor vi også har nogen låne til tro til, at de virkemelder, vi snakker om her, afgrødder, efterafgrødder og gødningsniveau, er nogen låne godt afspejlet i sammenhængen. Fordi så kan vi også have en bedre til tro til, at den kan dække de effekter, der måtte komme af forskellige politiske tiltag på det ene og derne område på det her. Usækkertsvaldering. Vi er vel som dogspegjort i NLS 3, lavet en usækkertsvaldering på markniveau, men derudover vil vi lave den usækkertsberegning på regional og landsplan, som vi aldrig fik lavet på NLS 4. Det burde vi have lavet, men det fik jeg ikke gjort. Og det bliver så på parlamenter. Det ene er nivået for udvarsningen, og det andet er effekt af virkemelder. Og igen, gødning og efterafgrødder er de allervasteligste vidende virkemelder i sammenhængen, så det er det, der vil blive endret. Hvordan vil så gøre det? Jeg vil ikke gå det der på markniveau igen. Det er sådan noget statistisk analyser, man laver, ligesom der bliver gjort på NLS 3. Men det er en lidt mulig mulig mere kompliserede, når man går på regional og landsplan. Og jeg har allerede vist den der, der viser, at den der marknælle uavarsning også varierer, fordi at det er forskellige jord og klima og døkningspraksis, og hvad ved jeg, vi har rundt omkring. Og det skal naturligvis inddraves også som et element, når man laver den usækkertsberegning. Og det betyder virkelig, at man er nødt til at gå ned i substansen og kigge på, hvad er det for element, der så bidrager til det her usækkertet. Og så vil Bjørn komme og sige, at der er rigtig, rigtig meget forskelligt her, der kan bidraget. Vi kommer ikke til at kigge på det hele. Det er simpelthen uoverstiligt inden sommer, selvom det måtte blive en meget lang sommer. Så derfor udvælger vi at kigge på den usækkerhed, der er knyttet til selve Enless 5-modellens parameter. Og det vil sige, at vi ikke kigger i første omgang på de usækkerheder, der er knyttet til den skalering, der ligger i forhold til at leverere inputdata til modellen. Det er også et betydligt usækkerhed i det. Og det bort vi inddrager, det kan vi ikke nå inden sommer. Jeg håber, hvis vi nu har mange penge i DC og DCA, at vi på et senere tidspunkt kan få det belyst også. Jeg tror faktisk, det er væsentligt for en samlede voldering, er det? Men vi kommer til at kigge på de parameter, og de usækkerheder, de måtte bidraget til. Det vil blive via noget Monte Carlo-simulering, hvor man trækker tilfældige værdier, og så opskalerer hver af dem, og kigger på, hvad det så betænger sig af usækkerhed. Så, konkurrerende. Ja, konkurrencen er bare basaltet i den der Enless 4, vil blive sindsygt meget bedre validerende end noget som helst andet, og også usækkerhedsberegne. Det er det. Tak for det. Ja, er det kort og faktuelt, og til Jørns oplegge, men ellers Endless 5? Ja. Hvis vi starter der, så kommer vi op til dig bagefter. Hjælpskostientiøl for DCU-miljø. Vi har jo lige hørt, at analyserdata er ikke noget, man helt kan ståle på for de sidste 5, 6, 7, 8 år, når hverandre er jo en af dem, der er blevet påvirket af. Så i realiteten kan alle jeres gode modeller fra 3 til 5, faktisk balideres ude i naturen, fordi der er også noget med, altså som gammel er en lyske, som ikke har undtraget mig altså over den fanden, kan det være, at de kan få lavet sådan en lille fejl, ikke? Ja. Hva' der et spørgsmål? Hva' der et spørgsmål i det? De der analysfejl, som jeg nu har forstået dem, er ikke derude, går jo på den organiske kvildstofdel, og eftersom vi jo forstart i vores udvastning har ignoreret den del, så er det ikke, nej. Så på enten er jo her, at vi kun kigger på udvastningen, og det, der nu er lavet i der analysfejl, er jo på målingerne ude i vandløbesøger og de mariner. Så det kommer ikke til at påvikle det her. Det er godt, det kommer til at påvikle noget andet, men det er hellervis ikke mit bord. Jeg er nu i et spørgsmål. Ja, tak for den her forklaring omkring Enlis 5. Jeg har et spørgsmål som også er lidt foranledet af debatten her efter frokosten til hvad jeres planer er her med Enlis 5, fordi jeg forstod på Christendus, at Enlis kun kigger på det lovelige fældt, altså op til den økonomiske, optimale norm for gøstning. Men altså det i virkelighedens verden, der er jo sådan en del lande med en overgøsk, og det kan vi jo faktisk se i landeovervågnings- og blandes data, som jeg lige har slået op på her. Og der er det jo faktisk 20% af landbrugsarehjale, der overgøskes. De 10% faktisk i væsen i grad. Hvis det er det, som jeg udtrækker debatten her i efter, men det er jo, at hvis der er et knæk der, når man begynder at bevæge sig væk fra det økonomiske, optimale i den opadgående retning, så sker der måske noget væsentligt der, som har betydning også for den samlede udvastning. Og derfor så er mit spørgsmål, altså i enlæst fem, vil I også holde jer katols kun inden for det tilladet, eller vi ser mere på rigtige landmansadferier. Men vi har sådan set i enlæst fem modellen, aldrig holdt os katols til noget som helst. Vi har forholdt os til de data, vi har. Og det er jo rigtigt, at der har vi det svære, mest data, der ligger derinde omkring det økonomisk optimale, for det er mest det, at landmændene ligger. Men der er også nogle, og også nogle i landovervån, der ligger højere, og nogle ligger lavere. Og vi har nogle forsøg, der også ligger højere, og nogle, der ligger lavere. Så det er ikke sådan, at vi i vores kalibrering, som sådan ikke tager det med, der ligger over eller under, det har vi med. Jeg tror, det er da vigtigt i sammenhængen også, og det dører vi lille smugt med i det her, model kalibrering. Og det er jo, at det ikke kun er at spørgsmål om gøsten. Det handler også i mange sammenhæng om, at der hoppes nogle af de der pulier, især sådan noget som græsmarker, ude hos kvæbønnerne. Hvor der så er meget store mængder af organisk kvældstof, der i en fortsvist kort periode omsættes og frigives. Det er noget af det, jeg tror, der er rigtig vigtigt, at man får ordentligt håndteret. Fordi ellers bliver det også rigtig svært at få belyst den effekt af de her stigende mængder gødsning. Så vi prøver på, om ikke vi kan afskille det der, vi opererer i nogle forskellige mulige modelformuleringer på det. Og noget ser lidt bedre ud end andet, men det er et lille stykkevej nu. Ja, tak for det svar.