 Ja, god morgen, mit og velkommen til, mit navn er Martin Elsen, og jeg skal føre jer igennem det næste lille time i stid, omkring hvad kommunikationen på tysk. Første gang på grammet, som vi kan se, så vil jeg starte med, har I svært ved at se? Ej, kan I slet ikke se det? Har det været helt spildt så at lave det der? Det er en af hovedpunkterne i dag. Hvis ikke modtageren kommer i en position, hvor han eller hun kan se, hvor der skal kommunikere os, så er det hele spildt uanset hvor godt det er. Så derfor sker i sørge for, at de kommer i sansepositioner, de bliver eksponeret fra jeres budskaber. Og det er ikke helt lige til, når vi taler tysk webkommunikation. Det er ting, man skal være opmærksom på, men ting, som kan laves i hvert fald, hvis det ikke er optimalt endnu. Godt. Programmet fra i dag. Jeg starter med et par ord om Tyskland, som exportmarked. Så er det ganske kort om hjemmesiden, som informationskilde og markedsføringsinstrument. Og så vil jeg presentere et udviklings- og innovationsprojekt, som webkommunikationsveks med en sylfong, i samarbejde med Institut for Webkommunikation har gennemført. Og sige noget om projektet tilblivelse, det er et smetoder og det er et resultat og så også de implikationer, de har. Godt. Lad os starte med Tyskland, som exportmarked. Når vi ser hele denne her morgen-business-fordragsregge, som jo går under overskriften, hvad skal Danmark leve af? Så vil det være oplagt at sige, at man skal leve af de penge, som vi tjener på, f.eks. kineserne. Og det er der også ganske besnærerne, hvis man ser deres vækstal og det potentiale, det ligger der. Men hvis vi ser sådan lidt historisk på det, sådan meget, meget grøft for simplet, så kan vi sige, at den måde som internationalisering og globaliseringen har fået fæt på nye markeder på, det startede sådan set i halvfjærserne med Japan, og det startede som udgangspunkt egentlig den anden vej rundt, da man import fra Japan. Men typisk så vil import-a-export ofte hænge sammen, så det er en billederale samhandling. Men altså i halvfjærserne i Japan så kom de her 10 stater, Taiwan, Südkorea, Hong Kong, Thailand i Firserne. Så skulde vi det lige som over på andre lande i det fjerne Østen, Malaysia, Filipina og Indonesia. Og så er Brigg landene, Brasilien, Russland, Indien, Kina jo det hotteste lige nu, eller Briggs, som man nogen af dem kalder det, hvis man tager Sydeafrika med, to tusinderne. Men hvis vi ser på det historisk, så har Tyskland altid været en stor samhandelspartner fra Danmark. Og et hurtigt blik her viser jeg altså også, at det kan det være mange grunden til blandt andet transport om kostninger og naboskabet på godt og ondt. Tyskland, hvor der nogle gange bliver glemt, ligger midt i Europa. Og det vil sige, de er vant til at samhandle med andre lande især deres nabor. Det viser sig, at mange exportrelationer, importrelationer især går på ens umiddelbare nabor. Og der kan man sige, der er vi så bare så heldige som danskere, at vi er en af de nye nabor som Tyskland har. Jeg mener, at det er Rusland. Rusland har 10 landfaste nabor, og Brasilien har 10, og Kina har 13 landfaste nabor. Men ellers er Tyskland altså et land som er vant til livlig samhandling med sine nabor. Hvis vi så ser på, hvad de kan yde, så må vi altså sige, at Tyskland har en veldig robust økonomie. Hvis vi ser på Brute Nationale-produktet, så kan vi se, at det har været stigende. Nu starter den her første i 2004, ellers kunne vi se, at der også omkring genforening har været et lille knæk i kurven, fordi der skulle Tyskland betale regningen for genforening, og det var ikke helt billigt. Men det klarede de i fint stil og kom hurtigt efter det igen. Det samme, som vi kan se med knækket omkring finanskrisen, en voldsom nedgang. Men faktisk ret præcis to år efter var de på niveau igen, og nu har de allerede lagt yderligere til. Og lure mig, om ikke også de klarer skærne, når de skal betale regningen for Italien, Spanien og Grækenland, om ikke også de klarer, de er der der. Så vi kan se modgås på en gode fra, at den tyske vækstlokomotiv stadig væk bultret derude af. En anden indikator kan være arbejdslødsheden, som har været bekymrerne i en periode for nogle år tilbage, men den er altså også gået kontinuelt nedad. Så det vil sige, at vi har nogle indikatorer, der viser, at Tyskland er et markedet, hvor der stadig væk er noget at hente. Som en af det tidligere, så er samhandel ofte en bilaterale ting. Selvfølgelig har vi også eksempler på landet, der kun exporterer og ikke importerer, men når man har så langt en samhandelshistorie, som for eksempel Danmark og Tyskland har, så betyder det også, at vare og tjenestydelser, at den trafik, den går i begge retninger. Og det placerer altså Danmark tross Danmarks beskedende størrelse på nyttende plads over de lande, som Tyskland importerer fra. Og dermed placerer Danmark altså foran landet, som Nule Brigt lander for eksempel Indien, Brasilien placerer sig foran mange af de her tidligere fjernøstlige vækstdater, og ligger, hvad skal vi sige, lunligt i svinget i forhold til, hvad tyskerne og Tyskland, og tyske hvervsliv er vildige til at interessere i og importerer. Så alt i alt kan man sige, det dansk-tyske forhold er præget af en stor grad af nærhed, som kommer fra naborskabet, ganske banalt et geografisk naborskab, som også betyder, at det er en infrastrukturell nærhed. Det er som vi lige har set, en økonomisk nærhed. Det er også en juridisk nærhed, nogen af jer vil vide, at dansk lovgivning i stor udstrækning bygger på virkelige gesættsbur, så der er også nogle ting her, hvor der er nogle paralleliteter og nærhed. Politisk, skal vi heller ikke glemme, er forholdet mellem Danmark og Tyskland, praktisk ubelastet, ved at tilhæve at sige nogen stunder. Man kan selvfølgelig sige, det er nogle historiske ting, som spøger i kulissen, men hvis man ser på dansk identitetshistorier og forskning i dansk kultur, så går den ufortalt de ting, der skete under anden og første verdenskrig, så går det belastning i forhold faktisk egentlig tilbage til 1864, og det fortæver sig altså mere og mere i togerne. Så derfor er det en god mening i at sige og konstatere, at det politiske forhold er meget ubelastet. Så ubelastet, at vi har et lille parti for det danske ventretal, den sydslysfiske vælgeforening, som er med i regeringen i den slis i Holsteinske landdag. Så, og så ikke mindst kulturelt, er der en stor nærhed. Nu er det jo sådan, at når man er sammen med næreboerne over fra næreboerne, så fokuserer man ofte på forskelene og ikke så meget på lighederne, men det er en meget høj grad af kulturellighed. Jeg ved, at der er nogle tyskere, og det er altid undres over, at danskerne kalder dem for pølse tyskere, alle den stund, at vi dansker jo altså også er pølseelskere ud over alle beskrivelsen. Så selvom det kun er en lille, hvad skal vi sige, et anecdotisk belæg, så viser det dog alligevel, at slægtskabet og den kulturelle nærhed til tyskland er ganske, ganske store. Og sidst, men ikke mindst, er der også en sprugelig nærhed, der svinger mellem 30 og 50% i forhold til, hvor stor en andel af den danske, det danske ordforråde, den danske leksikalske inventar, er stammer fra en form for tidligere tysk. Så alt i alt så er pointen, altså, at det kan betale sig at plukke de lavt hængende frugter først. Det er alt endelige med den nærhed til det tyske marked, til tyske bagusliv. Nemmer at handle med tyskland, med tyske verksamheder, med tyske bagusliv, end det er at handle med, for eksempel, kina. Derfor er det ikke sagt, og det bestemmer jo også selv, hvordan de er strategiske udret i deres verksamhed, men derfor er det ikke sagt, at man ikke skal prøve på at få del i den kinesiske kage, men der er altså stadigvæk ting at hente i tyskland, som alle den lige kan gøres med meget færre ressourcer, end at oparbejde et helt nyt marked. Det her var udgangspunktet for et projekt, som kommer tilbage på lige om nøjblik, som naturligvis også er et udgangspunkt i, at hjemmesider er et sætdeles, centralt og helt uenværligt markedsføjringsinstrument, og en helt uenværlig informationskilde til potentielle kunder og til afverveslivet. I 2010, hvor det her gik i gang, det her projekt, som jeg skal til at tale om lige om nøjblik, der var der stadigvæk fokus på web 1.0, eller det her vi i hvert fald valgt at holde. Selvfølgelig er der sket rigtig meget nu med web 2.0, med sociale medier, men den klassiske web 1.0 hjemmeside er stadigvæk i sætdeles høj grad, den fordrukende informationskilde, for eksempel af deres undersøgelse, da han da var lavet af den tyske masse og udstillingsorganisation. De var meget stolte af, at business to business-sektoren, at de vurderede, at masse og udstillinger var det anden vigtigste informationsinstrument. De havde lige overhaldet det personlige salg, som det andet vigtigste instrument til information om business to business, inden for deres sektor. Men etter den, der er stadigvæk helt klart hjemmesider. Så hjemmesiden virksomhedens visitkort, tidligere var det årsrejnskabet. Nu er det hjemmesiden. Det er næsten altid med mindre i gang på en masse, eller tilfældig for vi passerende, man rinder ind i nogen, så vil det altid være den første kontakt. Og som Intona og Nuss hedde det i Nissenborg, sagde jeg så to access to be indexed by and search engine, eller sagt på en anden måde, at er der nogen af jer, da vi stole på en virksomhed, eller bare i det hele taget antag, at den fandtes, hvis ikke den havde en hjemmeside? Jeg vil i hvert fald ikke. Jeg vil synes, det er bare sætdeligt mest hængeligt. I en dansk tysk kontekst var udgøjspunktet så, at hjemmesider ofte i særlig små mellemstore virksomheder, som det handler om her, ofte oversættes indhavs til eksportsdøtte formål. Det kan vi også se i litteraturen, at det er i stor udstrække en sildfælde. Vi kunne så også godt satere, at det var fejl på mange af dem. Det var fejl på mange niveauer, og dermed vurderede vi, at det var et stort optimeringspotentiale. Så det får en led i os, og når jeg siger os, så er det Anna Busse og Mikkel Ådgård fra Sylofonen til at sætte et innovations- og udviklingsprojekt i søen. Det vil jeg ganske kort flyve henover, omkring, hvordan det er blevet til. Omkring, hvor det var motivationen bag det, hvorfor nogle samarbejdspartner der var projektet. Småelsætningen var, hvordan projektet er skruet sammen, og så til ansøgninger og selvfølgelig gennemførelsen af det, med de metoder og de resultater, vi så kommer frem til. Motivationen, som sagt, gik meget på, at vi egentlig uafhængig der hinanden, havde en fornemmelse af, og var ganske sikre på, at der var, som sagt, en stor grad af fejl, det var en høj fejlprocent egentlig, og dermed stort optimeringspotentiale på danske små og mellemstore verksamheder, tyske versioner af deres hjemmeside. Det var i første omgang en intuitive og erfaringsparserede opfattelse. Så på den baggrund gik vi sammen sygelefon med en kommersielle interesse i det her, med en empirisk erfaring, altså en erfaringsparserede erfaring omkring, hvad er problemerne, hvor stor er omfanget af de her fejl, og de her optimeringspotentiale, og bydde ind med deres web-kommunikationskompetencer, for det er det, de gør. Overhovedskolers Business, som vi hedde i dengang, og det vil sige mig som præsentant for Institut for Erhvervskommunikation, havde en videnskabelig interesse i det, og vi har en akademisk erfaring, og så teoretisk, analytiske kompetencer, og bidrage med. Og så havde vi et tredje ben, nemlig Hurschule Magdeburg Stendal, som er et universitet i det gamle øst-Tyskland, Magdeburg. De havde en didaktisk interesse i at deltage i det her. De havde også en form for praktisk erfaring, og de havde også praktisk analytiske kompetencer. Så i det her tricklover her, hvor der altså var sylluffoen og Institut for Erhvervskommunikation, der selvfølgelig stod for sig selv ved projektet, men hvor man kan sige, at vi havde en slags, ikke kælde konsulentbistand, men hvor vi arbejde sammen med denne her universitet, med et hold studerende, som kunne bidrage med deres kompetencer. Det var grundlæggende dem, de folk, som projektet bestod her. Vi søgte så penge hos råd for teknologi og innovation, og fik så bevillet et beløb til at gennemføre det her projekt. Formålet var på baggrund, og det har jeg lige sagt, at udvikle et metode, eller et verktøj, som kan professionalisere og optimere den tysk språde webkommunikation hos danske små og mellem store verksamheder. Det vil sige, at en af ideerne også var, at afhænget af, hvad vi nu vil finde ud af, så vil vi gerne gå skridtet videre og sige, hvad vi kan gøre ved det her. Det skulle gerne være overkomligt, både i tid, kompetence og penge, og tage de her råd til sig, omkring det her metode, eller det her verktøj, og al den guide, som vi så andet med at udvikle. Det er meget kort omkring forløbet. Det startede med en data inden samling, og så var der 3,5 danske små og mellem store verksamheder's websites, som blev analyseret. Så blev de her tyske analysresultater oversat tilbage, og så fik de her 3,5 små og mellem store verksamheder så feedback på, hvordan vi menede det stod til med deres tysk språde webkommunikation. Øhm... Øhm... Øhm... Øhm... Øhm... Øhm... Vi så behandlede data, og yderligere analyserede de her hjemmesider, og så på den baggrund udviklede en form for guide, Øhm... til, hvordan man kan optimere sin webkommunikation. Øhm... Og i projektets forløb har der også været formidling til, Øhm... relevante, Øhm... stegkogler, kan man sige, til erhvervslivet, og til et akademisk fællesskab. Øhm... Nu vil jeg så lige, Øhm... afkrive jer 5 minutter så mærksomhed omkring de teoretiske udgåspunkt. Øhm... Jeg skal nok skynde mig lidt, og så vende tilbage til de lidt mere konkrete og praktiske ting. Øhm... Men jeg vil dog sige, at udefra, Øhm... ja, et videnskabligt og akademisk synespunkt. Der kunne vi se, at der var to typer kompetencer, som typisk flyder ind i det, og adapter og oversætte en hjemmeside fra dansk, til for eksempel tysk. Og det er på den ene side, selvfølgelig den desiderede oversættelse, som kommer fra oversættelse-theorien. Den er sprudligt orienteret. Den er meget orienteret i retning af språbru. Den er tekstbaseret, og den er sangrebaseret. Det vil sige, at det er nogle bestemte konventioner, der gør sig gældende for, hvordan man skriver en tekst til webben. Øhm... Men i forhold til de kompetencer, og den uddalsmæssige baggrund, som man bruger, hvis man kommer med den her tilgang, så vil det typisk være en oversætter. Det vil være en med en linguistisk baggrund. Og det kan også være... I princip kunne det også være en tysk philolog. Altså en, der kan tysk, og har den tyske baggrund. Øhm... Over for den står der så den mere medie, altså hjemmeside, medie orienteret, Øhm... uddalses baggrund. Omkring designer hjemmesider, den er mere kommunikativt orienteret. Den er meget målgruppe og receptionsbaseret, og den er mediebaseret. Øhm... Og den konkrete uddalsmæssig baggrund, kunne være en webdesigner eller en journalist, eller en... en... eller M.A. fra inden for kommunikation som et i videnskab. Øhm... Og de her to elementer spiller ikke helt sammen i nu. Altså så... Det er selvfølgelig et område, det hedder lokalisering, som mange af jer sikker os, er udmærket godt klar over lokalisering af webseider. Men... Samspillet mellem, hvad skal vi sige, den fremmedsprålige, og den tekstbaserede og oversættelses teoretiske kompetanse profil med den journalistiske og medie og kommunikationsvidenskab i kompetanse profil er ikke... ikke 100% på plads i nu, selvom vi ikke gør, hvad vi kan på Vores Institut, ved at udvide sig den uddalsse. Men det er i hvert fald den type blandings, fællesmængde, som vi efterløser, eller kompetansemæssigt, i forhold til, hvis vi skal have fat på de kompetencer hos madarvejderne, som skal kunne løfte den her opgave her. Og derfor kunne man ud fra et teoretisk synspunkt godt ønske sig en højere grad af kompetanseudvikling, inden for, hvad man kunne kalde hjemmesideoversætter, eller hjemmesideadaptorer, men egentlig også inden for indkøber af hjemmesideoversættelser og hjemmesideadaption. Nu sagde vi jo i starten, at vi havde en klar fornemmelse af, og det viser vores resultat, og sådan set også, at mange hjemmesider bliver oversat inhouse, altså i virksomheden. Men der er jo også nogen, som får det hele, eller dele, af deres hjemmesideoversæt ude i byen hos oversætterberor. Og som, hvad skal man sige, indkøber og den slags tjenestydelser, kan det altså være en god ide, hvis man selv også er klædt på, til at kunne, for eksempel kvalitetsvotere, og i øvrigt salg til at leverere de informationer, og den backup, som det egentlig har også til sine leverandører. Og her er det især søgemaskineoptimering. Og her igen især søgemaskineoptimering på tysk. Det er det hele store engelsk store resultat i vores undersøgelse og i vores projekt. Så man kunne godt ønske sig en højere grad af inddravelse af søgemaskineoptimering for oversætter, for eksempel. Og også oversættelse af nogle ting, som ofte bliver glemt, nemlig menupunkter, tags, keywords osv. Alt det her kommer jeg tilbage til. Hvis vi hurtigt skal have den osv. et overblik over hvorfor nogle dele, der medgik teoretisk set i projektet. Ja, men så har vi selvfølgelig kæren danske, små og verdens store verksamheder, som hedder os tyske webkommunikation. De teoretiske fældre, som lapper ind over det her projekt her, er mange, så på den måde er det meget interdisciplinert projekt. Det er hvad vi kunne kalde interkulturell af verveskommunikation i alla mændighed herunder interkulturell og international marketsføring. Der er selvfølgelig området om at krigge hjemmesider, hvilke slags media er en hjemmeside? Hvad er det, der er specifik for hjemmesider? Hvad er det, man skal være opmærksom på her? Der er den lille del af oversættelses teorien eller web design teorien, hvad vi nu anbefaler, som hedder lokalisering, som er det, der er mest rammer plett i forhold til de kompetencer, og de elementer, der madegår. Så har vi det, at de her ting her, muligvis den mest vældfunderede teori, nemlig oversættelses teorien, som også er en vigtig del af det, at adoptera og oversætte hjemmesider. Så er der en lille grine af den tysk inspirerede linguistik, nemlig kontrasteutekstologi, hvor man har tekster, for eksempel danske hjemmesider med nypunktet om virksomheden for dybel bransen. Så finder man nogle tilsvarende tyske, og så har man en kontrastering, altså en sammenligning af to tekster, som i deres tilblivelser, i deres tilblivelser, og deres afgrund, og deres de faktorer, der spiller en rolle fra, at jeg er blevet til tekster. Kun adskiller sig ved, at de ene er foregået i en dansk språdkontext, og det andet i en tysk språdkontext. Det er en lille del eller del grine af den tyske linguistik, som også er veldig relevant her. Og så selvfølgelig også ganske velde funderet som disciplin interkulturell marketing, som vi har også kender som disciplin i mange forskellige sammenhæng. Så som vi kan se, så er der altså forskellige teorier, mange forskellige områder og discipliner, som flyder ind i et projekt som det her. Så det er i høj grad interdisciplin her. Selvom vi selvfølgelig, med vores baggrund, jeg som helt og brindeligt oversætter og tolker med tysk og dansk, og sidde hen med interkulturelle hvervskommunikation, og webkommunikationsvek, som hedder en sylophon, med deres web design, kompetencer, har været vores forse inden for nogle af de her discipliner. Så sidder skal vi så trække lidt på andre folk, eller læse os ind i nogle nye ting. Så det var sådan lidt den teoretiske baggrund, og de teoretiske overvejelser. Så, vil jeg så komme lidt ind på selve projektbeskrivelsen og forløbet. Det her er sådan et overblik over, hvordan vi griber det an. Det startede med systematiske analyser af udvalgtet tyskspråde websites for dansk asmv. De blev på baggrund af, som er tidligere også telefonentavios, med de pågældende værksomheder, så blev der opstillet nogle mini profiler af de her værksomheder. Og der blev udarbejdet nogle evalueringsark, og der blev lavet nogle analyser, og evalueringsark, når analyserne blev lavet. Det var det, som Hurshule Magdebogs Standardall leverede deres studerende til. De had de her mini profiler, som har blevet oversat til tysk via de telefonentavios, som har blevet ført. Og på baggrund af de her mini profiler lavede de så nogle evalueringsark, og de her hjemmesider, og analyserede dem. Og det foregik så i en landede, og det er også grunden til, at vi ikke, vi havde selvfølgelig stor udstrækning mulighed for, fordi det var også der, ligesom initierede projektet, og prægete, men det skulle stadigvæk passe ind i deres undervisnings- og semesterforløb. Så der var enkle steder, hvor vi måtte hukken hale og klipten tog. Efter de her resultater forlå, blev de så oversat, og så blev der så givet feedback til de her og som sagt, det måtte så ud i udvikling af, hvad vi stilede efter at skulle være en forståelig og operationel, og praktisk og realistisk guide, eller et værktøj til optimering af danske små, mellemstå og værksomheder's tyske webskommunikation. Det empiriske materiale, vi har udvalt det efter kragsmarkedsstatem og så haft de to selvfølgelig, kan man sige, afgørende sorterings- eller udvællesses kriterier for det første, har virksomheden overhovedet en tyske eksport, eller skete ikke så, så skal man være meget entusiastisk i hvert fald, hvis man vil lave en tysk hjemmeside, hvis man ikke har noget tyske eksport. Og for det andet, det er jo også virksomheder som har en tyske eksport, men som vælger ikke at lave en tysk bråd hjemmeside. Så en betingelse for, at de kunne indgå analysen, og naturligvis det giver sig selv i forhold til projektet, er de rent faktisk havet en tysk bråd hjemmeside. Vi starter med 100 virksomheder, og på hvert fald, så vi ender på 43. Som sagt, det blev lavet i telefonintervjues, hvor det blev spurgt ind til, at virksomheden har en sortering af de her ting her, og vi ender så med en sort list, kan man kalde det, på 53 virksomheder, som vi så mere målrettet undersøgte. Som sagt, i H.S. Ulle Magdevurg, der blev det udarbejdet nogle tyske evalueringsark, og der var også en muntelig opfølgningsrunde også på tysk. Og så havde vi også udarbejdet danske evalueringsark til sammenligning. Lidt mere konkret til metoden. Hvis vi ser på, at kommunikation, og nogen må lige tilgiv mig, der går tilbage til en meget, meget gammeldags line er kommunikationsmodell, som jeg håber, vi alle sammen stiller roligere ved at slå lidt ud af hovedet, men der er stadigvæk kommunikationsinstanser, som er meget centrale for en vildt somhalsk koordination, og det er afsenderen, det er teksten eller budskabet, og det er modtageren. Og afsender i det her tilfald er jo virksomhederne, så der laver vi kan man sige en tekst produktionsanalyser ved at få nogenle informationer om, hvad det var, det kendteignede produktionsforholdene, og produktionsbedringelserne, og produktionsformålene for de her tekster her. Og så lavede vi, hvad man kunne kalde en blanding af en, og det var et af de indrømmelser, vi måtte gøre for at få det til at hænge sammen, fordi normalt vil man egentlig gerne skille tekstanalyser fra en receptionsanalyser, men nu blev det altså lidt en blanding af de to ting. En tekstanalyser hvor selv ved teksten eller budskabet altså var hjemmesiderne, og så en receptionsanalyser hvor det så er brugerne der bliver undersøgt kan man sige, og en del af den her receptionsanalyser var en, hvad man kunne kalde en simuleret brugeranalyser, som især skulle gå på søgemaskinoptimering, så search engine optimization. Tekst og receptionsanalysen, altså den her, den her del af det, den der del af det, den blev foretaget af studerende ved Hågshule Magdebrugt Standerl. Det vil sige, og den koncentrerede sig, den havde ikke noget med produktionsdelen mere, men afsenderne gør, den havde kun med teksten af budskabet, det gør selv ved hjemmesiderne, den havde kun begyndelseret, og med brugerne, hvor de så brugte sig selv som eksempler, som måde tager. De lavede så en tekstanalyser, eller hvad man også kunne kalde en fejlanalyser, af de tysk brude versioner af hjemmesiderne. Så skulle de lave en vurdering af fem predifinerede områder indenfor det her. Det var nær tilbage til, hvad det var for nogle områder. Det her blev så også verbaliseret både modtligt og skriftligt. En del af det her var som sagt en simulerede brugeranalyser, hvor de simpelthen gik ind på den tyske Google under de tyske søgeror. Det var jo her, hvor det blev interessant, at det var tyske studerende, web design, og web mediering, studerende, som brugte de søgeror de nogle gange, vi brugte, hvis de skulle blive aktive. Hvis de skulle blive aktive i dybel prængsen, for eksemp, dybel prængsen. Og så fortro det, hvad man kunne kalde en introspektiv vurdering af virkningen af hjemmesiderne på sig selv, så at sige. Det vil sige, hvad synes vi om den her hjemmeside? Det blev så oversat til dansk og der blev givet feedback til det deltagende værksomheder. Produktionsanalyser delen af det var telefonetavios på dansk. Det vil sige, dem er skæftig i sig med afsender, instansen, og det vil sige i værksomhederne. Hvor de vurderede betydningen af den tyske webkommunikation, hvor de også vurderede den oplevelse kvalitet og effektivitet af deres tyske webkommunikation, hvor de svarer på spørgsmålet omkring organiseringen af det, hvordan fortager vi de her ting her, og hvad formålet var med det, og hvad deres kompetencer var i værksomheden, hvorfor nogle kompetencer var til sted i den tyske webkommunikation. Recepcionsanalysen der skulle de specifikt se på de her ting her. Det vil sige, de skulle se på søgemaskinoptimering, var den her hjemmeside, den tyske version altså hjemmeside, var den søgemaskinoptimerede, så skulle de se på det sproglige grammatiske, altså de klassiske kriterier og kategorier, ret stavning, bojning, sætningsbygning, ord, valg. Så skulle de se på det sproglige udefra stilistisk synspunkt om det var media og modtager adekvat, altså passede det til mediet hjemmeside. De skulle se på det indholdsmæssige udefra et kulturelt synspunkt, pragmatisk, altså det her fungerer det for en tysk modtager, er det noget, som en tysk modtager kan bruge til noget, eller er der nogle kulturelle biases, som gør, det her bliver vanskeligt at forstå eller svært at afkåde. Der blev også kigget på fuldstandigheden og indholdet, mangler der nogle elementer, man vil forvente og så til sidst blev der vurderet nogle helthedsændryk. Godt. Og så kommer vi til resultaterne. Ah, anlig. Som en af de starten det helt det især klasse tydeligste resultat var at søge maskinen og optimeringen var for dårlig. Altså goderne fra ikke eksisterende til bare generelt ud af fristil. Det var når jeg er tilbage til lige om Nøjblæng. Så viste det sig, at menupunkter var en stor fejlkilde. Og det her, og det var når jeg også tilbage til, det her, hvor vi er over i det omkring, hvorfor nogle kompetencer skal man have for at oversætte en hjemmeside og hvorfor nogle kompetencer skal man have for at være en indkøber af oversattelses yl, så til en hjemmeside, så skal man have mærksom på, hov, har de glemt at oversætte menupunkter. Det virker banalt, og man kan sige, ah, men det kan vi hurtigt lige ordne, det er så typisk web med det administratvorn, der gør det, fordi det skulle lige gøre os i sidste øjeblik, og vedkommende har så typisk ikke de tyske sprovede baggrund. Og menupunkter er nogle gange af flere grunde vigtige fra det første år hurtigere for oversat, og fordannelser selvfølgelig for oversat, rigtigt. Og det er vi i den sammenhængs i handsæksmæssigt, faktisk. Fordi det spiller en stor rolle for søgmaskinen op til medhæng. Så viser det så også, at sproget i allemindelighed var forbedringsværdigt. Der var helt klart potentiale også, til at gøre det bedre. Vi skal dog også sige i den sammenhæng, og det er nu det her i ordet, et morgen-business arrangement til mine kolleger, der vil jeg næsten ikke sige det. De sagde også, at de konstaterede da bare en hel del fejl. I en stor udstrækning så sagde de også, det gør ikke så meget. De sprugelige fejl de sagde, ja, vi kan godt se lidt gennem fingrene med det. Men nu ved vi selvfølgelig heldt for stor en del, og det var præt af situationen. At de for eksempel gav, at de var interesseret i at give så hård kritik til de her ting her. Men altså, vi må konstaterer, at det som vi som underviser, forsker, underviser nogle gange, siger, og den, hvad skal vi sige, generelle koppling, vi nogle gange lærer ved at sige, ja, men altså, når jeg smodte, altså jeg smodte til at sige, at hvis ingen gange kan stave, så kan jeg gerne til at halvæk producere nogle ordentlige bøjløstænger, for eksempel, ikke? Og den koppling lavede de her i hvert fald ikke på samme ensydige og kategoriske måde. Nu kan man så selvfølgelig at sige, det var også studerende, det var ikke inkøber eller det eneste af hvervsliv, det er selvfølgelig en af svaghederne vognersøgelsen, men vi må stadigvæk konstaterer, at trots, at de fandt en helt lille fejl og nogle af dem var også slemme, der er selvfølgelig forskel på den språlige kvalitet af de her ting, så hvis det ryger en finger af panden nære til, så vurderede de det, som ikke helt så slemt. De konstaterede også, at den kulturelle tilpassning til tider var uhandsiksmesig og de synes også, at indholdet også, det generelle web design til tider godt kunne være hældringsværdigt. Igen, her skal vi også lige være mærksom på, at det handlede sig om en gruppe studerende, som specifikt studerer web design, web journalistik. Godt. Søgemaskinoptimering. De kiggede på hits på google og de googlede de danske verksamhedsnavne de googlede de danske produktnavne eller brands og de googlede de tyske generiske produktbetejelser. Og det samlede billedet, det var at og det kan man måske sige, det er ikke så overraskende at hvis man søger på de danske verksamhedsnavne ja, men så, så var det veldig fint, så toppede de der hits der. Og det er jo klart, at jyderuppdyvelfabrik er der ikke så mange andet, et jyderuppdyvelfabrik der hedder, så de når selvfølgelig en topppladsering, det er simpelthen nummer 1. Øh, og hvis de nu har et specielt brand, inden for deres duler, ja, men så var det også toppen. Men problemet er jo, og det her var jeg vil ikke sige filmen knækker, men det er her hvor det allerede største optimeringspotensiere ligger, og der hvor man skal være allermest opmærksom det er, at en tysk bruer vil jo ikke google virksomheden. Den vil jo google et generisk produktnavn. Den vil google spiraldybel. Og hvis man ikke har spiraldybel et eller andet sted på sin hjemmeside, på sin tyske version, de rigtige steder i teksten med den rigtige tætted op i sine overskrifter, i sine links også og videre, ja, man så popper den aldrig nogen sine op på de her hits. Og derfor var billedet desideret ude til fristillende med hansyn til søgemaskineoptimering omkring de her ting her. Nu har jeg til, at man ikke oversat de her udtalelser her, når det nu hedder tysk webkommunikation går ud fra, at i hvert fald nogen af jer har lidt tysk tysk kunskaber, men jeg skal nok lige fortælle, hvad der står. Nogen af de ting, de skriver i deres evangelieringsark, omkring søgemaskineoptimering, det var, for eksempel, nahrhatso undoffindbar, det vil sige, det er så godt som ikke til at finde. Så sagde de her apropos, det er vores yndlings eksempel, spiraldybel, ikke, at søgebegribe spiraldybel, det kom først på siden 5 over de her hits. Der var det så ganske vest på toppen, men det skal lige vise, hvad jeg efter var for, det faktisk ikke betyder noget. Og det samme med arbejdsbeklejdom for den dansk verksamhed, der gerne vil sælge erhvervsbeklædning til det tyske marked. Hvis ikke arbejdsbeklejdom er en del af deres søgemaskineoptimering, så vil de aldrig nogensinde ducke op i hurens bevidsthed. Og det vil de ikke, fordi, hvis man ser på og det er bare én ude af mange, og den her synes han, der slipper rimelig noget et, at vi kan også lave en hurtig håndsopprækning, hvis I googler noget, hvor mange af jer klikker ind på side 2 over hitlisterne. ÆÆÆÆÆÆÆÆÆÆÆÆÆ Det passer meget godt med det her, ikke? De aller fleste, når de googler, så ser de den første side og der ser de som regel også kun de første resultater. Det er vigtigt, at de ikke overkom. De synes ikke, det kan betale sig at klikke over på side 2 for at se, om der skulle være noget der. Og det må vi bare konstatere, at sådan er det. Så det vil sige, hvis man ikke er på side 1, og der er jo ret helst helt i toppen, men hvis man ikke er på side 1 så er man der sådan set ikke. Og det vil sige, altså, I kan selv se på tallene, hvor mange, altså hvis man nu den der dyvel, de var på side 5, der var de så godt nogen første side, ikke? Så fanger de lige præcis, ifølge den her undersøgelse, 1% af brugerne. Der finder frem til dem. Og her kan vi også trække på litteraturen. Prime sebstrum. Kommunikationsforskere. Og som har skrevet et glemunderbog om kampanjeplanlægning og kommunikation. Og til rettetagelser af information. Han har en modell over, hvordan kommunikationsprocessen foregår. Og i kan se, hver gang det er en rød pil, så betyder det, at så stopper kommunikationsprocessen. Så i den ideale verden, så vil man køre hernede af, så vil der ske en masse ting, og hernede så har vi en effekt, der, i den ideale verden, en effekt, der huskes eller var ved. Men undervejs, så er det altså mange muligheder, hvor kommunikation kan afbrydes. Og en af dem, det er altså der, hvor der står, at nogle personer kommer ikke i sense position. Det vil sige, de kommer ikke i en position, hvor de overhovedet kan optage den her information her. Og så de har ikke potentielle modtager, og så afbrydes kommunikationsprocessen i ovenføret programmet i PIT 6. Så det er simpelthen, det er selvfølgelig ikke nok, og det er ikke det eneste, men det er helt onværligt og helt nødvendigt, at man bliver listed i de her ting her. Så visste resultaten også, inden for tekst og receptionsanalyser, som sagt, rett stavning, bøjning, sættingsbygning og overvalg, er det samlet billede, at det var nollunde. Men også, at det var uen startet, og at det var en stor spredning. Og nu skal jeg være den sidste, der skal gøre mig til tales, man får, at man bare med runde hånden kan strøge anelser og ude som det passer ind i en tyst tekst. Det er stadigvæk stort forbedringspotentiale. Det er stadigvæk meget at gøre her på det område her. Og der griber vi som undervisningsinstitution, selvfølgelig også i egen og bare må sige, at vi må se, om vi kan få vores studerende til at blive bedre. Så efterhånden, som vi sender mod, at de her fejl procenter de bliver lavere om. Men det blinder bare lidt i forhold til det helt store udfordring, som er søgmaskineoptimering. Ja, og ganske kort, nogle konkrete udtales. De sagde, at der var nogle fårogrammatiske og autografiske fejl, men de vækket ikke særligt påfældende. Nogle skrev hos nogler og ordene, der var der ikke korrekt annelser på, men det påvirket ikke forståelsen. Det er selvfølgelig positivt indstillede modtagere. Dem er vi glad for, men vi kan ikke vide om de konkrete indkøber. Nu var det her som sagt studerende. Vi kan ikke vide om de konkrete indkøber fra værdslivet, om de rent faktisk er lige så forstående og overværende. Det kan vi ikke vide. Så skal vi lave nye undersøgelse og igen, mange små fejl, men de har ikke egentlig signeret forståelsen af teksten. Det er for så altid noget. Hvis vi så ser på, hvor konsekvenser man kan drage over det her, på det teoretiske og det praktiske plan. Så kan vi se, at søgemaskineoptimering herunder de her tags keywords med nye punkter og links med mere, at de i meget højere grad skal involveres og tænkes ind i oversættelsesdiscipliner, både uddannelses og forskningsmæssigt. Og dermed, selvfølgelig også i sidste ende, det funderes ud til erhvervslivet, til arbejdspladserne, til de kompetencer, som skulle ende med at være til stedet i jeres organisationer og verksamheder. Det er en vigtig lære at drage af det her. Og så kan det ioretiske, meget fint knyttes an til eksisterende oversættelses teorier. Altså, man behøver ikke at opfinde ny teorier eller disciplin for det her, selvom det tider ofte ved at være i det her interdisciplinære sammenhæng, at man navngiver det så, så får det et eget liv. Men altså, det er ikke noget, man skal ikke gøre noget nyt, eller styre i en modsat retning, man skal bare tilføre noget yderligere. Så det passer faktisk rigtig fint ind i mange overordnede ramme teorier inden for oversættelsen. Som jeg har navnet tidligere også, hvis vi har nogle klassiske tyske oversættelses kompetencer med specifik, hvad hedder det, så giver det god mening at integrere det i en specifik, med en specifik viden om webkommunikation. Og sprogeligt, ja man så vil vise, selvfølgelig gerne slåslag for, at det forsknings- og uddalespolitiske bliver fastholdt og styrket, eller genstyrket eventuelt tysk uddaleser på alle nivåer, fordi vi kan konstatere på alle mulige måder at det er stadigvæk anewentligt, og det er stadigvæk påkrevet, og at man ikke skal laste det til. Og kulturelt kunne man sige, kunne man eventuelt gøre overveje den oversættelses teoridiske status af links, altså i hvorhøj krammen for eksempel skal lave en kulturelt adaption af links, hvis man har et link til et af de eksempler, vi havde, som vi har slået lidt nede på, hvis man har et link til en hudebeskrivelse for eksempel, skal den så også få en tysker link til crack.dk eller skulle der måske heller linker til Google Maps, for eksempel. Og de her ting er sådan set nogle ting som udgangspunkt i fin stil passer ind i oversættelses teorien, og som vi jo selv synes, at vi hele tiden har underviset for at studere, men vi kan se, at det bliver ikke altid taget højde for det. Praktiske implikationer. Som det nok er fremgået, så er Søgemaskin Optimering stedet rødt og lagt sine ressourcer i første omgang. Herunder, og de her ting griber jo dybt, dybt, dybt ind i tekstproduktionen og i oversættelsen og i det at skrive på tysk for web. For at få nogle gode resultater i Søgemaskiner i Søgemaskiner, og når I siger Søgemaskiner, så er man egentlig egentlig grundlæggende Google. Jeg går ud fra, at der ikke er nogen, der bruger andre Søgemaskiner i Google. Det var, okay, en, jeg skal lige til at sige, at det var nul. Det må vi også bare kende, at vi ved ikke, hvor langt det bliver ved, men indtil videre, der har de en vision på Søgemaskinermarkedet, så ved det, man kan godt nøjes med at kigge og orientere sig mod Google, hvis man skal Søgemaskiner optimere. Her tilhører så, at de søgeror, som man i øverilje så skal finde frem til, og der findes der værktøjer, som Google selv i øveresteller til rådighed. Hvad er det folk søger på, når de søger på de her produktkategorier? Der findes en hjemmeside, hvor man går ind selvfølgelig med i, hvad er det for nogle søgeror, der bliver søgt på lige nu. Det kan være meget læreret, og lille smule underhållende også. Så hvad er søgerorts position på siden? Og det vil sige, at hvis man som oversætter, eller som adapter, eller hvad man nu vil kalde det, skal oversæt en hjemmeside fra dansk til tysk, så skal man altså tænke over, at man får placeret de søgeror, som man får frem til, strategisk, rigtigt, og foran i teksten. Man skal også se på, der er jo altid flere søgeror, hvor tæt står de på hinanden. Den her søgerors nærhed, er også noget, der fremmer placeringen på hitlisterne. Det er også et spørgsmål om søgerors tæthed. Altså, hvor tæt står de på hinanden? Selvom man her også skal være opmærksom på, at man ikke kunstigt forører den her tæthed, fordi der har søgemaskinerne, eller der har Google i hvert fald, så udspekulerede søgemaskinealgoritmer, at de godt kan se, hvis man prøver at snyde sig frem i køen, så at sige. Er søgerort i domæne navnet, for eksempel, det er også en af de ting, der er med til at øge det. Er der nogle links, som er navngivet på den måde der? De her ting er ting, som som sagt er vigtige, og som egentlig er til at have mad at gøre, hvis man ved det. Så vil sige, hvis man har de her kompetencer, og den her vide, så er det ikke, så er det på ingen måde uoverkomligt at få det skruet sammen. Det betyder bare, at det er nogle nye ting at tage højde for, og tage hensyn til, når man er til tysk i det her tilfælde. Som sagt, søgemaskineoptimering, søgemaskineoptimering, søgemaskineoptimering, det må være hovedpunkten. Oversattelse, ametatax, links osv. Det er en hyblig, relativt hyblig forekomende fejl, at oversattelserne kun oversætter selve, hvad skal vi sige, brydteksten, og måske overskrifterne, men de glemmer det udenoms, og det der udenoms er sætdeles vigtigt især for søgemaskineoptimering. Problemet kan også komme, som sagt, når det så er en webadministratur, som i hud og hast lige skal skyndseligt oversætte det. Så har man ansvarsområder fordelt en, der har forstand på tysk, til at lave brydteksten, inklusive overskrifter, en der har forstand på webkommunikation og webdesign, til at oversætte links om nye punkter og der skal vi altså gerne have de kompetencer fra de tyske, også over i oversætelserne de her ting her. Så jeg vil jo sige, det er også et spørgsmål om opgradering af medarbejdere kompetencer, at man ved, hvad det her er at, og nu vil jeg lige slå et slag for de språmedarbejder, som normalt alle siger dem, som jeg taler med og har med at gøre, at de i jeres organisationer også giver dem tid og plads til at komme ud og få så opgraderet på webkommunikation sømeskinoptimering på nogle kurser, så de kan komme fra, altså man kan sige fra 0 egentlig, hvis vi ser på sømeskinoptimering, hvis vi har en index, det hedder 100 er perfekt, så kan man komme fra 0 til 30 eller 75 på meget, meget kort tid. Men det kræver som sagt lidt velvillige fra organisationen og vægtsomhederne side til at give den tid af den plads. Og et lille hjertesuk, jeg har hørt fra nogle oversættelsesbyråer. Jeg ved, at der er mange, der er lidt utebøjelige til at udlevere deres hjemmesider og deres koder og alle de ting, der lægger til at gile koder og sådan noget, men altså oversættelsbyråerne er jo professionelle leverandøre de i forvejen bundet af tavssædspligt, så det vil gøre det noget nemmere for dem faktisk, hvis de fik den samlede pakkesåre at sige, fordi så kan de nemlig præcis gå ind meget målrettet og få styr på alle de her søgmaskiner, optimerende tiltag, som også er en voldvære oversættelse af tags, metatags, kivers, osv. osv. Godt! Så alt i alt husk at søge op til maskinen og optimere, eller se, jeg spurger ikke hvad det er, jeg har og tilbyder. Og så siger jeg, tak for nu og I er velkomne til at skyde løs med spørgsmål om Løst og Fast.