 Du kender dem så godt de her mor som slogans, som vi møder ud i bybillet på en bar og bil, eller hvor den nu kan være. Det kunne være et som det her er Goldberg Grimm og Skommel, så ring til Hummel. Det findes i flere danske byer, så det er en stor chance for, at du eventuelt har mødt det. Det kunne også være en som denne her, Sparadine Fuser, kører med Gudnårdalen's Buser. Hvad er det egentlig for noget af de her slogans? Ja, det er det, jeg vil prøve at kigge lidt på i den her forlæsning. Og jeg vil som udhjærspunkt se amateur slogans som kommunikation. Og det vil jeg ud for den betragning, at min baggrund faktisk stadig ikke er, at jeg beskæftere mig med amateur slogans professionelt. Jeg er internetforsker og jeg skriver på internets historie, så det er lidt noget andet. Amateur slogans, det er en hobby, jeg har. Nogle samler på frimærker, nogle samler på racerbiler, og jeg samler altså på mærkelig slogans. Men min medievinskab i baggrunden, den fornægt altså ikke helt, fordi som sagt, så anskoer jeg amateur slogans som kommunikation. Og jeg vil gå frem ud fra de her punkter, der kommer her. Det første er, at vi vil kigge lidt på hver kommunikation. Det andet er så, hvis vi tager slogane med er Goldberg Grim og Skåment og ringer til Hummel. Hvem er det, der har lavet det her slogane? Hvordan når det frem til os? Jeg har været lidt inde på, det kommer som regel på en bil. Hvad kender tager der amateur slogane som Humble-slogane? Hvem henvender det sig til? Hvilken sammenhæng indgår de i? Og er det noget, vi har haft altid eller på gamle er de? Så kigger lige på det første punkt, amateur slogans er kommunikation. Når man snakker om kommunikation, så er det rart at vide, hvad det er for noget. Og det kan man koge ned til ens sætning. Det er jo rart, når der er nogle kompliciserede ting, man kan koge ned til ens sætning. Og det kunne være den her, hvem siger, hvad til hvem vi hjælper, hvilke medier og hvilken sammenhæng. Man kan også spille afbilde det grafisk. Det kunne se sådan her ud. Hvem siger, hvad til hvem vi hjælper, hvilke medier, hvor medier så er det som budskabet er pakket ind i og når frem til os igen. Og i hvilken sammenhæng er det så det hele det, der er udenom hele kommunikationssituationen. Hvis vi ser det som det, vi ser ud ved slogans, så er det spørgsmålet. Hvem skriver amateur slogans? Hvad er kendetegner af slogans? Hvem henvender de sig til? Hvordan når de frem? Og igen, hvad er det for en sammenhæng som amateur slogans indgår i? Så det er simpelthen i alt sin enkelhed i den, hvor jeg vil gå frem på, og simpelthen tage hver af de her og se, hvordan forholder det, som amateur slogans vil være dem. Og den første, hvem er det, der laver de her amateur slogans? Jeg har lavet en lille bog, som hedder Golve Grimm og Skåmel, så jeg ringe til Håbl. Og den bygger jeg på omkring 320 slogans, som har fundet rundt omkring. Når jeg sammenligner dem, så er det meget, meget tydeligt, at den typiske slogan amateur, det er en mindre afhvervstrivende. Typisk en håndverk eller transportfirma, det kan også være en butik, eller det kan også være en mindre produktionsvirksomhed. Det er simpelthen dem, der laver amateur slogans. Det er dem, der finder på dem, og det er dem, der har brug for dem. Er det så også dem selv at lave dem? Ja, det er det sensyndigvis. Det er faktisk ikke noget, vi ved særlig meget om. Jeg har fundet nogle intervjus rundt omkring, jeg har vist, og jeg har hørt nogle i radioen osv. Nogle af de her mindre afhvervstrivende, de selv fortæller, ja, men vi sad faktisk da hjemme sammen med svende rundt om bordet, og skrev lidt på bagsiden af en serviet, og lige pludselig, så var der slogan. Det var for simpelthen det, som det her. Trun flytter bjerget, Skog og Hansen flytter resten. Det kan man godt forestille til de her sæde der. Det lyder sgu godt, det her. Den tager vi. Eller den her, Hammershus Bageri, via hånd om deres boller. Det kan jeg godt forestille med de her sæde der, efter en lang nat i Bageri, der tænkte, det er det her, det skal være. Så et amatør slogan, det er i min tilgang et slogan, som har lavet af en person, som ikke er professionel til at lave slogans. Hvad mener jeg, som er det? Jeg mener egentlig bare, at hvis vi har en blikenslager for eksempel, ja, han er professionel til at lave blikenslagerarbejde, men når han skal lave slogans, så har han amatør. Omvendt, så vil en reklamemand være professionel til at lave slogans, men han vil nok ikke være særlig god til at lave blikenslagerarbejde. Så, så amatør slogan er simpelthen ikke, kan man sige, nogen nedsættende betydning, at det er en dårlig slogan, amatør, så at sige, men det er bare det, at det ikke det egentlig skal lave. Så kan vi kigge lidt på det næste punkt, hvordan når et amatør slogan frem. Og det er meget enkelt, de fleste af dem bliver kørt. Så et amatyr slogan, det når frem til sin modtagere, typisk ved hjælp af det, jeg kalder et mobil uendørsmedie. Jeg har fundet eksempler på varervogne, på majtasker, pølsevogne, slamsug, slamsug er i sær udbredt, de har rigtig, rigtig mange gode amatyr slogans. Jeg kommer med et par eksempler senere. Et amatyr slogan kan også godt have bredt fra de her mobile medier og til andre medietyper, avisannonser, radio, på tøj, på bænke, på gader og stræder, kan man få. Jeg har også fundet eksempler på nettet, ved sit kort, små skilde i butiksvinduer, på gavle og rigtig mange andre steder. Men det mest udbredte sted og udbredt den ved hjælp af, det er på de mobile medier altså i alle form for køretor. Jeg har et eksempel her. Det er jo en meget meget interessant samtidig, vi lever i. Jeg var for eksempel ikke klar over, at vi havde brug for noget, der hed Jysk Sprejnings-tjeneste, men så noget at finde sig, der findes mange ting i verden, som er noget, der kommer bag på os. De har selvfølgelig også et slogan, og det står hernede. Blåhav er vores know-how. Det synes jeg selv er rimelig godt. Hvordan de har lavet det, det ved jeg som sagt ikke, men jeg kunne forestille mig, at de også har siddet og tænkt, ja måske det lyder rigtig godt, det ved jeg. Så det er altså, hvordan de når frem, så at sige. Hvis vi så skal se på, hvad Kenneth Hynhald har med tyde slogan. Hvordan, hvad er det for noget som tekst? Det har en meget, meget grundlæggende ting, som det skal være et slogan, et amateur slogan. Det skal nemlig være kort. Og ikke nok med, at det skal være kort, det skal også være noget, vi kan huske. Så når de her to ting er opfyldt, så har vi som rimelig godt slogan. Det skal være kort, det skal være noget, vi kan huske. Og for at noget af det er både kort og noget, vi kan huske, så er det, at vi kan bruge de redskaber, vi typisk har i vores språlige verktøjskasse. Hvad har slogan Snickeren i sin verktøjskasse? Han har typisk tre redskaber. Det ene er, at han kan bruge værsel og rim. Det andet her, humorn, så er meget vigtigt. Og det tredje, det er tvittydigheden, som ofte er forbundet med humorn. Så lad os prøve at kigge lidt på de her tre, og se hvordan de kommer til udtryk i nogle konkretes slogans. Værsel og rim, hvordan forholde sig med det? Det er rigtig godt, hvis de rimer. Rim er en fantastisk måde at huske på. Rim er simpelthen opfundet for, at vi kan huske. Gamle humæres gedikter kan vi kun huske, og de, der kunne sige dem dengang, kunne huske dem, fordi de rimede. Så rim er rigtig godt. Den her synes jeg selv er en perle. Er konen Nomuyus købt blomster hos Julius. Den er smuk. Det fører du også med kones favorit. Så er du også den her. Har du undt i maven og ukruet i haven, så ring til ager. Han kommer og hakker. Det er en perle. Jeg har selv brugt ager. Der er noget om det. Der kan også være nogen, hvor det rim det ikke rigtig fungerer rigtig godt. Og det kunne for eksempel være den her. Hvor sætter du din nummer på iføl-toilet kommer? Det rimer, men flowet og værse, det passer ikke helt. Hverse fødderne passer ikke rigtig godt. Og jeg har fundet et billede af en også. Er uhelt ude, går alt i horkfnude, ring blot til biver. Der er ingen, der piver. Der er også noget omkring det, der man går i horkfnude. Det halter lidt det her. Så værse og rim er godt. De ser god, hvis de rimer. Det næste, jeg kan kigge på, som er i verktøjskassen, det er humor. Humor kan være mange ting. Den kan være tilsigtigt og den kan være utilsigtigt. Og nogle af de rigtige år, det er faktisk dem, som er humoristisk. Fordi de egentlig ikke forsøger at være humoristisk, men faktisk bliver det. Fordi de ikke passer. Så humor kan være tilsigtigt, som det ene. For eksempel den her, fuldt i frishet eller hele lort tilbage, fra slamsurfirma. Eller denne her, ingen slår baling, han slår igen. Eller denne her, som synes jeg er rigtig god. Når det regner på pressen, så er det hurtigt taget. Ring til tavedækker Tim Nilsen og far. Den synes jeg, det er et SL1 i mine egen favoriter. Den utilsigtige humor, det er typisk der, hvor det bliver sjovt. Fordi de er en eller anden grund ikke rigtig sådan god og godt. Det kan være rige, men det ikke passer. Der kan være andre mærkelig ting. Lad os prøve at se på et par eksempel af dem. Hennings flyttefirma. Tag ikke andre steder hen og blive snydt. Det kunne godt være, han lige skulle have tænkt lidt over, hvordan språk fungerer nogle gange. Eller denne her, skal de feste sig ringe til eske. Det er en klassik i århursområdet. Den er rigtig god, rige, men det passer ikke. Men vi kan alle sammen huske den simpelthen. Så i den forstand er det et rigtig godt slogan. For den her, som er virkelig en pærelle. Tom i maven. Undelig følelse. Eller kom spidspølse. Fra en pølsevogn. Jeg må nok sige, at der kunne måske godt have været arbejdet lidt mere med språket i den her. Der mangler lige som et eller andet. Men sjov er den humoristisk her. Den tredje, vi har i hvert årskassen, det er tvittytighed. Det er også noget, der er meget udbredt. Det hænger tit sammen med humoren sådan, at det humoristiske kommer. Fordi der er noget tvittytighed, så at sige. Og der er den her, som er meget kort. Vi dækker alt. Det er en malerfirma. Den er sådan set rigtig god. Vi dækker alt. Så den her, der minder lidt om, det er en stenhukker. Vi hukker næsten alt. Tvittighed. Odehukker kan have to betydninger. Eller den her, fra et ringgørelsefirma. Vi laver ekspor. Vi fjerner dem. Og jeg har lige tre andre hår. Den første er den, man er en af mine meget store favoriter. Kom ind og få fire gode vinterdæk eller skrid. Den er også rigtig god. Den spiller meget tydeligt på tvittytigheden. Og den her, som er fra en frisør. Vi klipper byen spidser. Igen. Tvittytighed. Og den sidste, den er også rigtig god. Vi maler i alle farver også sort. Den kan man så tænke lidt over sort. Hvad går det på? Er det kun malingen eller er det et andet ting på spill? Hvis vi så skal se lidt på, hvem de henvender sig til de her slukker. Det kan man godt fundere lidt over. Hvorfor laver man det? Hvor skal de henvendere sig til? Og der vil jeg med en de henvender sig til tre modtageregrupper. Den første af dem, det er hvad man kunne kalde helt helt bredt. Det er også alle sammen. Uden nogle sådan bestemtige tankerne. Vi møder dem alle sammen. Når vi sidder i en trafikkøb på vej på arbejde. Så sæder vi sig over for søren. Der holder der lige en der. Det var deres sjov sluk. Egentlig ikke fordi han henvender sig direkte til mig. Fordi jeg sidder i min bil og venter. Men bare fordi jeg er tilfældigvis ude i trafikken. Så det er den ene type modtagere. Det er sådan set helt bredt. Også alle sammen, som bevæger os rundt i gaden. Den anden modtageregruppe er sådan lidt mere insnevring af den første. Det er nemlig kunderne. Det kunne for eksempel være det. Hvem der sidder derhjemme og har brug for et malerfirma, der dækker alt eller har brug for en slamsur, der kan komme og gøre det, de nu skal. Og så pludselig kan jeg huske, Nå, var det ikke noget med Hummels Kult Service? Det var der egentlig. Måske skulle vi prøve Hummel. Det har jeg godt slået. Så det kan være en anden modtageregruppe. Altså, at kunden er simpelthen dem, der har tænkt på med slogan. Vi skal have fat i kunderne med vores slogan. Den sidste modtageregruppe, som er måske lidt mere interessant, det er medarbejderne i firmaet. Fordi det betyder jo noget for at firma, hvad det er for at slogan man har. Fordi det siger lidt om, hvordan forstår vi os selv. Så der er mange forskellige måder, og så at sige, at I senest sætter sig selv som firma på igennem dit slogan. Det betyder noget for, hvordan man har et billede ud altså. Her er tre eksempler her, som kan man sige i hvert fald, giver meget bestemt billede af de her firmaer. Den her er fra Bøs Clark Service i Aarhus, byens bedste blowjob. Kan man tænke lidt over, hvordan den sætter rammen for, hvad det er for en tyve firma, hvad det er for en omgangstorne, hvad man har i det firma. Det er i hvert fald ikke et sted, hvor det er kedeligt, og man skal nok ikke være alt for ømskinden, så at sige. Eller den her, som er fra et skrotfirma, bagpå alle deres lastbiler, vi har altid hjerne på, det sætter nok også lige rammen for, hvordan det firma forstår sig selv, og hvordan lidt medarbejder er. Eller den her, som er fra et autofirma i Sydhavn ved København, en på Snotten, kom ind med på den. Man kan godt sige, alle de her, de er i hvert fald, selvfølgelig henvendt ud af, til, men de har altså også nok medarbejderne i en eller anden forstand. Vi er ikke et selvhøjtidigt firma i hvert fald. Vi kunne dårlig forestille også nogen af dem her, eller nogen i den her stil. For eksempel ved et bankfirma, eller en reviser, eller ikke andet. Der er simpelthen bestemt at ramme for, hvordan, hvad det er for nogle medarbejder, man har i tanken. Så det er lidt, hvem Amatyr har slået ganske henvender sig til. Skal vi så se på, hvad det er for en sammenhæng, det ene går i? Jeg vil sige, den helt overordnede sammenhæng, det er bare hverdagen. Det er egentlig ikke noget, vi lægger mærke til. Vi lægger lige som nogen gange mærke til den, fordi de bruger med vores hverdage. Men ellers er det sådan en form for baggrundstæppe, vi har, når vi går rundt i vores hverdage, i byen, og vi beføres rundt i biler, eller hvordan vi nu kommer rundt. Et par eksempeler, vi kunne møde i trafikken, overhælde bare, vi laver også gravsten, fra et stenhuk og firma. Eller det kunne være den her. Skal du bruge en sang, man kan ikke rime, så tage telefonen, og ring til sine. Det kunne også godt være sine, måske de skulle overveje, nogen anden, måske de skulle, i hvert fald, fordi det er ikke rigtig godt, når man vil sætte fæstsanger, at have et ring, der ellers er en slogand, der ikke rimer. Jeg tager den her med, fordi vi har, nu har jeg sagt, at sammenhængen for amatørslogans, det er hverdagen, fordi vi har også andre typer af den her form for amatørpoesi, i vores liv, for eksempel fæstsanger, eller andre typer af sangene, men de typiske, ikke en del af vores hverdage, de en del af en bestemt ritual, en bestemt fest, en eller anden, mere lukket sammenhæng. Så vi har lidt et spil imellem amatørpoesi, brugt som noget, der i bestemte regligheder, fæstsanger, og så har vi så at sige, dem, der bare er derude, som en del af hverdage. Kigger vi videre på sammenhængene, så kunne det også være en del, der eller noget, der angår tid og sted. Altså tid, en bestemt tidsrum, og en bestemt sted, kan også være en del af sammenhængen, som et slogand indgår i. Denne her, for eksempel, Årsdugens Bodega, ja, den er bare mega. Den indgår jo i en bestemt tid, fordi over mega, det sagde man ikke i 60'erne. Det er jeg næsten overbevist om. Så det er et meget nytidigt ord. Så der kan man sige, den sammenhæng, som den her indgår i, det er en bestemt periode, en bestemt tid, hvor man kan sige sådan nogle ord her. Det kan også være en bestemt årstid, for eksempel den her. Hvis ikke blomsterne på gaden findes, for de i solen brennes. Det er simpelthen en blomsterhandler, og det her slogand er knødt til, at det altså er om sommeren. Vi kan ikke se det her op om vinteren, for eksempel. Så det er en tid, som kan være en del af sammenhængen. Det kan stede som sagt også. Den her er interessant. Den hedder, visse biler er bedre end andre. Hvad betyder det? Hvorfor er det sjovt? Det er sjovt, fordi den her befinner sig på ganske bestemt sted, nemlig en lille landsby, som hedder visse. Det er et slogand, som er bundet til bestemt sted. Visse biler er bedre end andre. Det kunne også være denne her. Hvad enten de kommer i bil eller jolle, hos Iversen, får de den bedste bolle. Den er også bundet til i sted, hvor der i et eller andet forstand er vand. Man kan ikke komme sejlene til byer, hvor der ikke er vand. Så den er også meget, meget stedbunden. Så kan slogans også have en sammenhæng, som er de andre slogans. Alle slogans, de befinner sig i det her samme rum, så de spiller sammen med hinanden, de bliver inspireret hinanden, de låner og de går ved hver hinanden. Og det har jeg nogle eksempler på her. Den her, som er fra en skoferretning. Kan det ikke lige højehæle? Kan de få på flade? Den findes også i en smørbrødsvariant. Kan det ikke lige vores højtbelagte? Ja, så kan de få på flade. Og den findes faktisk også i en fiskerhandlerudgave. Kan det ikke lige vores lax? Så kan de få en skale. Så det her er et eksempel på, hvordan armatøreslogans låner ved hinanden, hvordan de hinandens omgivelser hele tiden. De befinner sig i et rum, hvor man kan låne og bliver inspireret af hinanden. Hvis vi så skulle se lidt på det sidste punkt, jeg har sat på, hvor kommer de her fra og hvor bevæger vi os hen. Så har jeg været lidt ved hjælp af forskellige folk, der har faktisk sendt mig informationer om gamle slogans. Så har jeg fundet frem til, hvad falde nogen helt tilbage fra 40'erne og 30'erne. Og jeg har fundet i en publikation, der hedder Den Jyske Akademiker. Fra 1941, der er der, ind i den her, det her hæfte er der sådan en lille reklameside, hvor man kan se mange interessante ting, gør deres hybel festlige med moderne spanskrøjsmøbler. Det er der, man har fundet tilbage i 40'erne, det er der ingen hybel om. Men der er også et slogan her. Man kan ikke rigtig se det, det er det der. Så vi kan lige få det ud. Døllerang har lommelampe i masse. De finder altid den, som vil passe. Og der har vi simpelthen et armatøreslogan, fra et lampefirma fra 1941. Og der er faktisk nogle endnu tidligere. Det har jeg herover, det er samme publikation. 1930, og det her er en person, der hedder Pierre, han har et renceri, og han synes nu skal den virkelig have gas. Så han har lavet ikke mindre en fem slogans her. Vi kan lige prøve at tage den. De er ikke altså om lige gode. Pierre ejer troldomskraft kemisk rense, han der er strakt. Tja, boom, boom. Ren og plettfri må man være, alt besøgs af Pierre. Når Pierre kemisk rense og tøjet er plettende på vingerne fløjt, og man er altid fin i tøjet. Den skulle han måske også lige her arbejde, lidt mere med. Den her, en vær, kan blive jentlig man, når Pierre kemisk kan rense ham. Og så den sidste hård, som er knyttet sammen med serispilsen, og åbenbart, når habiten, de rense hos Pierre får, så ved man, de sidder i bedre kor. Jeg kan ikke lige selv se sammenhængen, men det mener Pierre der i 30'erne, det er sådan der. Allerede i 30'erne har vi eksempler på amateurslågans, som jo faktisk mindre mig, end dem, jeg har vist, som er frejdag. Vokker, op i så hen. Man kan stille de her førstmål om amateurslågans er noget, som vil forsvinde. Er det noget, der vil blive her, som en del af det, jeg kalder vores kommunikative folklorer, altså igen det, der omgiver os, alt det, vi kommunikerer rundt omkring i samfundet, vil det blive ved med at være der. Det antager nogle helt nye og usætte former, altså vil vi få andre, vil det kommenteres i anderledes ude. Mit eget bud på de her 30'er spørgsmål, det vil være, at det er nok nærmest nummer 2. Jeg tror simpelthen ikke, at de vil ændre sig, jeg tror, vi vil blive ved med at have dem. Og det er noget, som jeg har vist, helt tilbage fra 30'erne. Stort set af stabilt i form, og i indhold og i type. Så mit bud vil være, at selvom der er kommet internet, og hvad vil jeg til, og hvad vil jeg have dem på biler? De vil typisk også brede sig ind på nettet, men vil vi nok blive ved med, at have dem primært på biler. Så jeg håber, at den her lille forelæsning har givet en fornemmelse af, hvordan amateur-slågans er en del af vores hverdag. Så gå ud og kigge omkring, finde nogle slågans, få et godt grine.