 S obzirom da nam broju čestnika još uvijek raste, ja predlažim da sačekamo jednu minutu. Brankice prevodite na BHS engveski. Dobro jutro dame i gospodo, dobro došli na webinar Pobjušanje kvaliteta zraka mjere planiranje i strategije. Ovaj webinar se oddržava u okviru izrade strategije zašte okuliša Bosne i Hercegovine Federacije, Bosne i Hercegovine Republike Srpske i Distrikta Brčko. Sama izrada strategije podržana od strane Kraljevine Švecke i danas su sanama i prestavnici ambasade, kao i stručnjaci koji su stavljeni na raspolaganje za izradu samej strategije. Cid webinara danas njeg je da učestnicima pruži informacije o planckim strategijama, reformama politike i primjerima iz drugih država sa naglaskom na najboljej prak se usmjerene na Pobjušanje kvaliteta zraka. Na taj način ćemo dati doprinos da stručnjaci koji su angažovanje na izradim strategije na osnovama participativnu pristupu kroz rad u radnim grupama dobiju dodatne ulaze kako bi pobalšali kao zajedno svi kvalitet samej strategije. Dobiliste program i u skladu sa programom. Prije ćemo dobrodošli, se ćemo se na početku obraditi ambasadorica Kraljevnji i Švecki u Bosniji Herzegovini njena ekselencija Johana Strojnjifist. Izvolim. Svi nisem jedna značnja dobrojka dobrojka na svekšnje multilaterale, i u Bosniji Herzegovini njena je u svekšnjem bilaterale dobrojka na svekšnjem. This webinar today is part of a larger project that has as a objective to develop an environmental strategy and plan for the whole of the country, the whole of Boston-Hets heel Gaubina. i jedna objevajnja projekta, u njihoj stvari, je da uvijedno uvijedno u ovu svakom, objevajnjemu i vježavu, da prijevajno u vrločne kojumbje. Možete se da Bosnije Hustelje se prvno spokojno objevajnja nekod delama u sve uvijednji uvijednih. Pornadno u nekome odkada se sve uvijednje sada je nekako nekako ne, especially u svijednih urbanih, kako je u svijednih njomu ljudi, povijedno od urolajne ljudi. Policijne urola je veliko vrlošnje ljudi u svijednih ljudi, i speciali u svijednih ljudi. Način, da se sve u svijednih ljudi u urolajne ljudi, Bosnija Haxogovina završila u svijednih ljudi u svijednih ljudi u svijednih ljudi, od 1.000 ljudi od njih njih nekako povoljno. I kako je u Vlodnjih... U Vlodnjih nekako povoljno u polučnju... Polučnju upljenovačnog na Bosniji. U njih njih nekako povoljno 3.300 ljudi nekako pričočnjali da je nekako povoljno u polučnju. To je svakos problem u ovom njih njih njih njih. Kako smo znam, svoje svoje polušnje je hodnje hodnje i transport. Hodnje s kola i hodnje je svoje problemi. I ovdje, to je da, da nekaj populacijer ne moguš uvijediti natručnog gasa i modernu svoje hodnje, znači moderni stovljeni, paletnih i svijetnih pumpu. Svijedna polučnija u uročnih stavljenih, kako je u svijetnih stavljenih veklja, i svijetnih stavljenih informastruka, u svijetnih stavljenih veklja i alternativnih stavljenih, znači bajkljeći, kako se načinu vrati u svijetnih veklja. There is legislation in place but it's not fully compliant with EU directives yet and the monitoring of air quality is not developed enough. Some parts of the country is not covered by measurement stations and there is no functional system for emission reporting. So this means that there is no reliable data on emissions or pollutants and this is of course the very basis. We know more or less where the pollution is coming from but this needs to be developed and this is one of the things that Sweden is supporting. There are more than 400 stakeholders involved in the development of the strategy and action plan that this project ESAP will develop. And they are involved through different working groups and we think that such an approach will be with a wide group participating of experts and representatives of civil society will create ownership and hopefully enable a successful implementation. And this strategy will, and the plan of course when adopted and implemented will be important for the health of the population in Bosnia-Herzegovina but it will also be an important step in terms of EU integration. So because it will help and then clearly set out what should be done to reach EU requirements in terms of air quality in the next 10 years. So this project and these documents will be extremely important to the country and I'm happy that this webinar can be part of a discussion where also good examples from other countries can be used. So with those words I would like to hand over to the experts and for us to listen to them. Thank you. Hvala na uvodnim riječima njenoj excelentiji Johani Strojnkvist, ambasavici Praljevini i Šveckije u Bosniju Herzegovini. Mi idemo dalje sa programom. U skladu sa programom sada imamo uvodnu prezentaciju od strane moj kolegije Gorana Trbića koji zajedno sa mnom vodi na izdrazi strategije zaštje okoliša u Bosniju Herzegovini dio koji se tiče i kvaliteta zraka, klimatski promjena i energie. Prije nego što da vam rijeć kolegi Trbiću, ukratko bih da predstavim današnji naš program koji traje do 11.30. Dakle u ovom uvodnom dijelu ćemo čuti od strane kolegije Gorana Trbića koji su to izazovi kada je u pitanju kvalitet zraka i šta smo to dosada uradili kroz dva sastanka radnih grupa koje smo dosada održali u drugove polovini prošle godine. Nakon toga ćemo čuti tri prezentacije od experta koji dolaze iz Štokomskog instituta za okoliš a nakon toga ćemo otvoriti diskusiju. Vezano za diskusiju aj samo pračenje želim da dam samo kratke instrukcije sve što se tiče pračenja prezentacije od kolega sa Seija će biti na engleskom. Imate mogućnost na na vašem zoomu da uključite opciju interpretation i da izaberete je naše jedan od naših jazika il kakogod ih nazivate da čujete i simultani prejvote. Što se tiče pitanja nemate mogućnost glasovnu postavljanja pitanja nego imate opciju q&a u dnu vašeg izbornika i kad tu kliknite onda možete da postavljate pitanja. Pitanja možete postavljati i za vrijeme samih prezentacija tako da ćemo onda u drugom dijelu da počnemo sa odgovaranjima i sa diskusiju. Ja bih ujedno zamolio sve paneliste da se drže predrđeno vremena kako bi smo imali dovoljno vremena i za diskusiju i kako bi smo sve završli u predrđeno vremenu. Evo ja sad pozivam kolegu Gorana Trbića da nam izloži stanju u Bosnijarce. Izvoli Goranje. Azrudin je hvala. Dobroj Trusima, vaša eksalencija, kolegice i kolega, dano i gospado. Azrudin, dala je prezentacija na skrinu? Jeste, izvoli. Hvala. Hvala. Kako je kolega, Azrudin rekao ovu prezentaciju. Pripremio smo nas dvojica na bazi analizu stanja i na bazi predrhnini sastanaka radnih grupa. Jasto je da kvalitet vazduh kao Bosnijih hercegoni, jaa kološ, da je dosta zagažen. Najveći užuci su svakako korišćenje ugria i ogrjenog drveta. Tu su emisije iz industrijskih postrojenja, emisije iz sabraćaja i imamo još stu nepojna položaj, geografski položaj urmanih centara koje se nalaze u klatniskom prostoru i narostopu u toknozinskih mjeseci, zbog toga se stvaraju i većih problemi sa zagađenjem. Najzagađeni gradovi u toknozinskih mjesecij u Bosnijih hercegoni su Sarajevo Tuzla, Zenica, Vanja Luka i Bjeljena. Spostiči kvalitet vazduh kao federaciji? Gorane, izvini samo da kuključiš full screen. Gora na slide show pa ako je problem može jovako, ale na slide show ako možeš. Popusam, ali, ali, ali, ali. Samo sam malo da. Ok, vidi se. Izmijamo se. Ok. Ok. Nije na full screen, ali, ali nema veze, vidljivo je, finosivno. Ok, sad sam imamo se problema kod sebe ovdje, ali, ali, ovaj, sad što vidim ponovom. Uf, uf, ja se se izvinjam. Sa sam ja izgubio kod sebe ovdje na full screen. Ja može ovako. Jo, sad vidi, vidi. Vidi, vidi. Ok. Što stiče federacije, Bosnije i Hercegovine, avlaštne istucija federalnih hidrometologi zaavod koji brši, koji brši kontrolu i monitorim kvaliteta vazduha, a kontrol se drši na, na oko 20, na oko 20 stanica. Mi smo napravu pregleda stanja za 2019. godinu, gdje koncentracija sum prdijeg se premašljena u, u, u, u, u, u živinicama. Koncentracija azdovog obsida je, imaju napravodrežen prekoračenja u Sarajevu. Koncentracija, vjede ćeš čestica ovazduh PN10 i PN2.5 je goto premašljila vrijednosti u svim, na svim stanicama, ozna na svim mjernji mjestima. Ono što je dobro, u gdje monoksid je znato ispod granićih vrijednosti, takođe, takođe i ozon. Što stiče Republike Srbske, oblašta instrucija je hidrometroljski zavod Republike Srbske. Dominanta prekoračenja su u ugljevijeku, ubijeljeni i u banjeloguci, kog kažem ugljevijeku i bijem, mislim, na sum prdijegogcid i azdovogside, a suspjedom na čestice PN10 i PN2.5, kažem, u iu rachneriji brodu, banjeloguci, ugljevijeku i gasko. Ono što je interesantno u tokom 2019. godine nije zabilježeno prekoračenjer od onih sulfida i benzena u rachneriji brod, međutim rachnerije brod nije radila tokom 2019. godine, u tom konacu visre šta je ka budem napravio nekog prejskog stanja, u to više godišćem nizu, tu se može očkivati da će i prekoračenje benzena biti nešto iznad dozvoljene granici. Što se tiče distikta Brčko, u distiku Brčkoj postoji stanica, mobilna stanica za pračenje kvaliteta vazduha, postoje nalokaciji u Besterenskoj zoni, ono je opravio analizatrima i metroškim analizatrima zemljenjih oplutanata u vazduh i zabilježeno prekoračenje PM10 nekoliko puta u topu godine. Što se tiče najvećih, najvećih emisija zagadženja, zagadživitjih materija, ovo smo prikazali iz četri najveći zagadživac, to su u četri najvećih termolektranja u Bostnih Hercegovini, tuzla Kakanja, Gatsko i Gdjevik, Gdjevik gdje je koncentracija, govorit se 2014. godinu, gdje je koncentracija, Sumpor dioxida imala vjedecno čak 273.000 tona godišnje, Azduh goxida oko 20.000 tona i čvrstih čestica oko 6.000 tona na nivog godine. Što stiče ciljeva u oblasti kvaliteta vazduha, državnje plan smanijenja Nerp, koji je u sve 2015. godine, oni definisao određan smanijenja, a u fuksi stavio ovi 10 celih i postrojenja, kako sam rekao, ove četri veliki termolektrane i njihove, i njihove blokove, implementaciju Nerpa očekuje se značanje smanijenje prestvega Sumpor dioxija za nekih 95 procenata, te čvrstih čestnica za oko 90 procenata. Dobro reći da većimo pozitivne pomake u pitanju, ili termolektranog godinevih, reći već nešto uradila na odsupravanjem. Što stiče misija sa Gaslo, Svektan, Stakne i Bašte, Bosna i Herzegovina je dala svoj dopriljno svalijsku klimatskom sporozumu i za te potrebo rada svoj prvi INVC 2015. godine, doduše tada ambicije nisu bila velike, tada je pomagajena da 2030. godine, da se očekuje čak poraste misija GHGA, međutim trenutno je u spazju svajanja drugi, odnosno NDC, Bosna i Herzegovina, gdje su ambicije mnogo veće, i gdje se očekuje Svanjenje do 2030. godine, negde bez usnovu scenariju, koji je 12,8 procenata, a u usnovu scenariju 17,5 procenata, ali odnosno na baznu 2014. godinu. To znači još veće Svanjenje, ako gledamo odnosno na 1990. godinu i ono što je dobro dalje se očekuje veća smijenja, ako gledamo u tačnije do 2050. godine Svanjenje bi treba biti zalike, onosno, vrijednosti oko 12 negatona CO2, što svakako, javako velike ambicije i nam se dodači Bosna i Herzegovina ići u ovom pravcu. Pored NDC i INDC, jedna doba je za Bosna i Herzegovina i za Bosna i Herzegovina izrada tako zvanog nacinog energetiskovi i klimatskoj plana, ovo je zeprejma energetiskoj zajednici i po ovom pitanju već ima od godinu dana Bosna i Herzegovina ušla u rešavanja o ovoj problema, odnosno izradu ovog dokumenta, u tenu trefazije urađena analiza stanja i očekuje se, tokom ovaj godin, da će način energetici i klimatski plan biti usvojen i nam svi se nadavno da će ambicije biti i veće nego što su bile u NDC. Što stiče pregleda izazovog kojićem definisali na bazi o pretkovnih sastanaka na jurizdikciji BH i Republika Srpska i Federacija Bosna i Herzegovina, što stiče postojeće infrastuture, osnovu, govorim, o osnovnim izazovima, to je nerazvijena infrastutura za elektična vozila i nemotorizované načinje transporta, zatim razvijanje željeniškog transporta, odnosno na drumski, dalje izradnja, daljenijski hrjanja i nerazvijen javni prevoz i ma dosta izazovog vezanog za sisteme poslicaja i za deharbonizaciju. Jedna od tih su, recimo, da sektor uga još uvek nepravdo subvencioniran misto projekta u novijih izvore energie i građanske energie, pa onda starost termoelektrana, energetiske zadruge nisu prepoznate u zakonu, kako uspješ su uvesti koncept građanske energie onda opedali ukidanje subvencije za noviju izvore energie, subvencionirati samo projekta i građanske energie, ide na postoj meharizam finansiranja, mjera energetiske efikastnosti. Napominjem da su ovo samo okvir pregled izazova oveć izove biti još dopunjene kasnije dokom izvode ovih dokumentata strateških. Što se tiče regulusanja, tržiš tako pregled izazova, uočer smo, definisala da je energetisistem citralizovan i da drži monopol nad podrošacima, da ne prijuštivu zadljeni svog hrjanja, da nema svoj stranovištvo, energetisko siramaštvo, telefinicajne korotijeta Goriva i njihova kontrola i ispitivanje. Monitoring pomoja jedan od najbitnijih izazova, izazova i strateški dokument u poglavlju kolite tvazuka, klimanski promene i energia, da je su jasno definisali na svim jurizdikcijima, da je nedavoljam droje mjernih stanica i da je neareka tam breža mjernih stanica. Znači podstavit će mreža nije dovoljna i treba je ona prediti u značnoj mieri, a to sve je prega mislim kroz razvoj i jačanje kapacijeta hidrometoloshkih zavoda iz Sarajeva i Izbanja Luke. Dalje energetiska statistika nije dovoljno i razvijena i još uveki imamo nedavolju i formisanost o kolitetu, o kolitetu kvazuka. Dalje što stiče postojeće i zakonodavstva i ispunjavanje obove za oznosiljeva postavu cvanstva u energetiskoj zajednici i prema Eurospiju Unii, u učešlji javnosti u energetiskim projektima u planiranju. Dalje nastavak providva NERPA u svanje zakona o energetiskoj efikastnosti i zakoni i ako postoje pravinci neprimjenjene se dovoljno u praksi i nema destimulacije za stara vozila. Što stiče prostoru planiranja, još uvekiho neplan su u gradnju u urbanih stridinama tako da je kvalitet vazduka dostaloš. Što stiče hemisija, ućna ložišta su još uvekih zagađivači zraka, uzova industrijska postrojenja i ne dostatak, evidentan ne dostatak podaška do osilu soduka za smanjenje hemisija GHG i sada se nada da ćemo kroz ovaj NDC i kroz neka da ćemo napraviti napredak i po ovom pitanju. I što stiče intersektorske pitanjski promen, ali kvaliteta vazduka nisu dovoljno integrisana u sektorske politike. Takovođe definicilo smo i okvirne preporuke. Namjerno govorimo ove okvirne, tako da bi mogli kasnje preporuku da ih dodopunjimo, da ih doražimo, dodajemo nekako nove. Ove su neke od najbitnijih, a to su ubrzati ispunjavanje postojićih ciljeva o smanjenju hemisija način implementacija nerpa i redovno prakti nivu ispunjenosti tih ciljeva. Dar je i ačanje krapaciteta istucija koje su odguran za pitanje kvaliteta vazduka, klimanske promene i energiju i ponono apostrofi randosto odnosi na entitecki hidometrološke zavode, košto prakle i kvalitet vazduka, ali i metrološki, ono se klimanski monitorim u Bosniji i Hercegovini i da se jasno određe kvantivko u godinu, kako su me to već navio tamo u NDCU, koje će biti dovoljno ambiciozni uporaditi se ciljevima evropski uniji zemljima i ukruženja, ali istorembno realni isprovodivi u praksi. Dalje od nekihle preporuka su uzvaje zakona o klimanskim promenama u stavu sa ustavom Bih i ovdje imamo pomak da je Republuka Srpska reči kremula se izradu zakona o klimanskim promenama, očeknutu na njovu federaciji i oklavitivni oper za obnovljove izvore energie i energijeskoj efekstnost uvesti nove mechanizme poslice za obnovljove izvore energie i što isto i jako bitno da se uvradi akcijno plan pregođavanja klimanski promen izgradnih kapaciteta za njegovo provodženje i ono što isto i jako bitno a odnosit se gasova sa efekom statnije bašte da se izvadi plan postepenom i samim temim i bi kažete usim neki naše uzbilnije u proces dekarbonizaciji znači ovo samo kaže ukratko ono što smo do sada uradili i kažete naravu tu smo na raspolavljenju za sva buduća pitanja i da ovaj dokument zajedna radimo kako smo rekli na početku riječi o paracetnog pristupu i se očekuje i vaše učešći. Hvala. Znači odgovorio na izazov da izazove prezentuješ u 10 minuta. Obim problematike u Bosniji Hercegoveni zaista je u mijeće u desetak minuta spomenuti sve. Ako nešto nije ispomenuto u diskusi molim vas da postavite pitanje. A naravno i ovo u što ste čuli vjerujem da vas da će vas poslaći na neka odbija. Mi idemo dalje sa programom. Sledeća prezentacija je priprema plana za pobrušanje kvaliteta zraka. Čućemo je od Eleni Michaolo Polu. Ona dolazina iz Štokomskog instituta za okoliš. Dio je grupe instituta koja se bavi kvalitetom zraka i napomenu obih da ima jako dobro iskustvo u regionu tako da vjerujem da ćemo nam svima biti interesantno tuti šta nam Eleni ima da kaži. Pa izvalite. Dobro utro dragi kolegje hvala vam na pozivu i što sta danas ovdje. Divno je biti danas vama i imati priliku razgovarati o pitanjima oko zagravzenje zraka i kreje ranje politika. Značim da imam dobro iskustvo u englijsku. Značim nekako bi to izgleda. Značim, možete učiniti. Dobro. Značim, značim, učiniti učiniti učiniti učiniti. Značim, učiniti. Značim, je bilo polego na programa. Značim, učiniti. Polego, ovo materijanška izgleda postavljima poleg a pos...'a' učinit'ur, advancemona ljuda iz druge pument uvijedno. Uživam jako balerijan ovu dvije pakta. Uč Scanja za dijake o kriješacку. Vi možemo dovrći smo spesivne izhodne vana zi srednje transporta i svijeti svijeta zigneticna. Slepova i strategije pričajno tajne vana uvijedna već našto do dvije ispas nosi. Dovrći smo sundje probabilities. En so, the Stockholm Environment Institute is an international research and policy organisation that tackles environment and development challenges. SCI has its headquarters in Sweden, but there are centres in the UK, the U.S., Thailand, Kenya, Estonia and Colombia. Myself, I'm from the SCI part of the University of York, and within SCI York we are the Air Quality Climate and Environmental Change Group. Are work focuses on air pollution and climate change, but we also work quite a lot on combining mitigation and adaptation analysis with a focus on scenario development. The slide that you are looking at is showing the countries we work with. SEI at the University have York is part of the CCAC coalition and this is the Climate and Clean Air Coalition. Apovrdu se, da se je našem priročanima, da smo pripravili, da smo podnešli s njih kraju, ali je to kao Snap. I to je prokuputna nješnja op เจаћањања i neštaјањањањањањањањањањањањањањањања. Кајањањањањањањањањањањањањањања. da se ovo, nekaj slijed, nekih nekaj, od njih njih koji smo se vrlo sve. I da se sve, da se neko se na kodinu, je veliko čaošnjene, da smo sve svoj svoj nječijenih nječijenih nječijeni svoj nječijenih, ndo se neko se da se neko se sve sve sve svoj nječijeni. Sve sve sve sve sve sve sve svoj nječijeni. lokalne experti i našljene experti da se učiniti svoje hvala i glasbolje. Sdaj smo učiniti, učiniti svoje spesivne tule, ovo je učiniti u kažavu modelu LIP-IBC i LIP-IBC je našlo za ljubim misljom analiziraciju učiniti učiniti učiniti. I da, kako vidite, Znači da se uvjeroviči bolje krajci unlege od sve dvijek s koncu ljudi. Partipo stavlja je, da zbog SCI i SCC-a sekretariša mislim da je bilo koncučno da propovoljimo dobroda i dobrodu za svoje njovelje, speselo u tepi odabnjenje zlučnog svog polucija o učinog kraju. Ucannowam u parke pravdebu na sve sve dvijek, i nemajste se neko se učinili, koji je učinili izgleda, što je to je uzunilivito da se gleda u svih učinajima kontexta, i svoje objevara je da se gleda u svih učinajima i svoje objevara u svih da se gleda na svom svom svom. Znamo, da je to je učinila, je to učinila i svoje objevara i svih učinajima i objevara Notice of the problem quite far ahead in time. So while air pollution is a very important issue and of course we will talk about the impacts in the next slide, but because of its effect on human health, food security, but also the environmental impact that it can have, there are a lot of countries that are now putting it explicitly into their plans, into their strategies, and policies, i ještje imaš da ještje i izgleda ještje. Znači, s formulacijem policije, je to uvijedno komplektivno da je uvijednje mnog mnog spiske uvijednje, uvijednje polučijenom. Spacijskog skala u kojem polučijenom uvijednje polučijenom ještje. Znači, odmah smo odmbazili ještje storknice uvijednje, da ještje nije uvijednje, There are long-raised transport issues, there are air quality issues related to specific localities and characteristics of the neighborhood of the city. And then there is the national and the regional scale that we must take into consideration. There is a large number of source sectors as well. And in the analysis that I will show you in the next slides you will see that the different sectors that are responsible for some pollutants or greenhouse gases, u svijednih subsektu. Sada možemo se učiniti u svijednih systemu, koji smo trebili da se učiniti i da se učiniti. Zato, da je tvoje kompleksite i tvoje analizice možete se učiniti, je tvoje svijedni strategije i učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti i učiniti učiniti učiniti. To ne vrlo, da se očinu s njemnog vrlo, da se očinu s njemnog vrlo, ali je to imaš vrlo, da ješ jazna vrlo, da je stavljena učinu svojiciju, učinu kvalitetu i vrlo, i učinu vrlo, učinu vrlo. Vrlo je svojice, da je komon, da je vrlo inapak. Kada smo učinu učinu, učinu učinu, a koji je judgesima analiziraju možete to sve češenje. Behzelaći da je nekako svato problemu, neko sam čalicu da se��. U prvom polutom i njevom nestorom, uzicijstvom pereću je uključan, evoljena i njeginje vatruzih, guarding theory inologie i guys. I i t. sline pezi si is е that it was one of the key issues that was highlighted in the news that the cultural heritage was very much in danger because of our air pollution issues. There is an interesting point to highlight here that the impacts are not just separated from each other. So you don't just have the impact of the keep pollutants to health. If the economy is impacted, and as we saw with Covid, eg. uvijek, imaš drugog ljeda od nekateri, da se nekateri ga dvije za hlava. Zadnje nekateri se imaš i uvijek. U svih konštajnog zvonu, kad se sve pravimo hlava, vam se umjeli se na uvijek, spesivno Pm2.5, vam se oprdušimo na n-ozon i nijetrogentijoxid, ali da se vas uvijekajem za koje imam nekako nešto. Goranšoši se da se najte okonadne spraviti i znam da imamo spraviti u već svoje razouparje. Od trgvima je bilo tebe vrlo kog što vam podele featuresu neko naživno od napraviti vrlo kako svaši tvoje sve svoje odlade. Tupice poluciju, polutani, zvuk pijerovi i sv emphasizedi djowice, ne 메čnice. Ne težite teze, težite tega. Moja su sad se musili zaštruzanje u vode da sve niži možemo učiniti nekaj idučnijicos nekičinijicice ili želja i možne. To je neko se toni oISA, neko se učinujim. Tako je neko se su veči i malo datore mesm. primaturom mjortalitiju, koji je vrlo vrlo vrlo vrlo vrlo po ljubom polučiju. Značujemo se o relaciju s pritim prvima i PM 2.5, ljubom prvima, ljubom mnemonija, izgleda moja emergency room visita, non-fatalne hrvice, strok, spronkaiti. I to je relaciju u vratu, koji smo videli od ekonomi. u projavaciji, jer su učastiti i dobru. U saljeltu svojučne učastite. Kada trgelim učastite odkr1 pod učastite, učastite glednog mizora, da se ga učastite na prvnoje svarje o sreju, da odkr1 učastite učastite subrfa. Učastite nije u učastitima. Jedno vrstno učastite o učastite, da se našilim kredin purchased on medication measures, which I will be showing you in some tables in a few minutes. However, it is very important to map, understand, and consider the local context, the local needs and priorities. And this includes the sort of development and even includes the wider discussion that the different stakeholders can have with each other. We? The development of this practical approach can be summarised I do apologize. I know these are quite a lot of bullet points very early in the morning. So. The goals and desires and targets are, need to be specified and need to be specified quite clearly, understanding the information related to air pollution and which polish that important and key and how we can quantify emissions from gote soci is Mane smo sv letiti senariusi učiniti kako vih učiniti dobroznih mnogu imašljan učiniti zelo. Učiniti, da je to potrebno, da je to potrebno, da je da je zelo dobroznih mnog. Da je to potrebno, da je dobroznih mnogu imašljan učiniti za dve nekaj stejkhodov. Kada smo bojti, da je to potrebno, da je to potrebno, da je to potrebno. When we are talking about policy making, we do need to consider, again, the different contexts. We need to consider national contexts, but we also need to consider international contexts, things like the alert up convention, the UER quality policy, EU climate policy, UNS 30C. This is all very important. It's a very important part of this discussion and this dialogue and this consideration. To je sve učinu prvih željima. I poslice se znači koncišljakške aktiviti, da učinu prvim pravih željima. Sredne gole se prijavili, učinu od prihačenja i učinu učinu su obržovanje. Učinu je nako je, da je učinutak ili gole. There can be done in different ways, discuss between the experts. Then we move onto the planning and strategies and policies to be located in the spot. And finally there needs to be some sort of monitoring of the progress that is made. Mislim da, to je jedna z mojej favoriti slijede. I znači je to, da je jedna z mojej favoriti slijede, zato sam je znači, koliko možete sadaći, koji smo sadači, u svijetnih kraju. Uvijednosti, koji smo sadači, je da, koji smo sadači, u svijetnih kraju, koji smo sadači u svijetnih kraju, da produžimo u svijetnih kraju, u svijetnih kraju, i to je, da se sadačimo sadači, koji je sadači, i ovdje u svijetnih kraju i grezio sadači. U nenom sadači smo sadači u sadači, vrlo njih velika dokumenta, ali je to, koji je u svijetnih kraju, ovo, u svijetnih kraju. U sadači, koje smo sadači u svijetnih kraju, koji smo sadači, u svijetnih kraju. I to, koji smo sadači, u svijetnih kraju, mall ready Hopefully really move on to most announcing the bass line scenarios. And then finally we moved to considering the mitigation options. I have that is a very specific example on workout we did with Serbia that I will be killing you in a moment. But what I found very useful about this structure is that It provides this very solid plan way forward it helps It helps map the priorities u vijednavac mene, svakome sektora. I većmo to može Ogledati u svakom svojoj svoju. Čutak je značnju, da se svalačuje do sporočnju sektor. To je ovak značnja do svalačnoro supplementari. Sve reguloc u sporočnju sektoru vrlo bolje. neče je svečnice, kako je uvijedný uvijednjih. Ako se praviti uvijednje do uročnice od uročnika sektoru. Uvijednjih je naštredniki subsektor, zato načinu transporta, kog nekog radu, a da su daje njih polutanci, a taj da se je uvijednjenja poživljenja, tako uvijednjih, tako uvijednjenja i uvijednja, i uvijednjenja uvijednji za ovu polutstvu. There are quite a lot of these tables. And this one has more sectors included in this. It also has the residential sector, the industry and agriculture. Of course these are not sectors that are relevant to every country that we work with, Očinati, da se stavimo na te tabu i zvukam imati naštje učinati u kažnačnog konecku. Učinati, da se stavimo naštje učinati na sve. Eleven, on atreve. I think I've got very few slides left, so in terms of policies to implement measures, these can be grouped under five categories. We have the regulatory approaches, we have the planning approaches, informational approaches to increase awareness, economic or market driven approaches, and then there are the voluntary approaches. i znači da vam su učiniti da je to radovoje, učiniti ili čaoča, i svojima, da bih je učiniti u ovom situ diskutivu. Kada je dobro vrša učinit, i, da sam da, opičim, poštiri moj je opolođa za buzice, je opolođa resplina, kako učiniti učiniti učiniti i standarstvani, prišli i učiniti učiniti. I opođenio je standarstvati, There are four vehicles. The economic or market driven approaches, a typical example of those, is an emissions trading scheme. When it comes to the planning approaches, we often see things like transport-oriented urban planning that reduces travel activity and distances travel. There is one more slide on that. And then we look at the informational approaches to increase awareness. This can be done in quite a lot of different ways by disseminating information to the public in easily accessible formats or by looking into different types of behaviour chains or anything that can generate the momentum to drive chains forward on a different level. Finally, we have, of course, the voluntary approaches which typically involve the different agreements between private companies or industry associations or even government agencies. It's always useful to consider the different implementation pathways that would need to be adopted and that would lead to implementation of specific measures and thus reduce the different emissions. And this is the slide I will be showing you in a moment on Serbia. The implementation is facilitated by the different policies that can be used to promote these measures which was outlined briefly in the previous section. But I really want to highlight again that something that is very important to consider are the organisational aspects in terms of the implementation pathways and the intersektorial and cross-institutional collaboration and ways forward. Very often when we are working with a country we find that we have to involve quite a lot of ministries, quite a lot of institutions. And this is very interesting because you can draw information from lots of different places and then your planning and the way forward it always becomes easier. So the work that we've done with the Serbian experts was around their assessment of short-lived climate pollutant mitigation. And what I would like to show you here is that we worked with data from their Lertub Convention submission. But what is very interesting to see is that when we are using these approach and when the sectors and the sources are broken down in this way there can be a very clear understanding of the key sources and the key sectors and the key pollutants. What I found, again, extremely interesting and extremely useful to work with as part of the work with the Serbian experts was putting together this matrix, the mitigation matrix with the national priorities, with the different prioritization levels, the different implementation of policies and the administrative barriers that the experts wanted to put forward and present as part of the discussion. I think that this slide shows how the previous slides that were a bit more general can be implemented on a country-specific example and country-specific case. Hopefully this type of approach, as you can see, it has a time horizon from 2020 to 2050. This can allow for monitoring, monitoring the impact, the progress, even the change in the national plans and the national priorities. I have one more slide and I think this is my last one because that is not my last slide. I do apologize. But we often talk about the integrated policies and there was something that happened very recently in Athens that I found very interesting myself. So the mayor of Athens, he rolled out a project that was called the Great Work of Athens and while it was not specific to addressing air pollution, Athens does have quite a lot of air pollution coming predominantly from the transport sector. So the Great Work was a plan to pedestrianize a big part of the city to change some of the bus routes, to change the habits and the behavior of the citizens in the center of Athens. The Great Work also came with a budget attached to it. Of course it was a big investment. However, a few weeks after it was implemented and everything was put in place and the pedestrianization had happened, there were quite a lot of problems that became obvious in Athens. The congestion of traffic was moved to other points of the city. There were quite a lot of difficulties with the buses, with the bus routes and it created an overall negative sentiment despite the fact that it looked very nice. There was quite a lot of green in the center of Athens, we don't have that. Eventually it had to be removed so the entire project was rolled out and then had to be removed. When now I think of the word integrated and measure and policy and mitigation option I always go back to what happened with the Great Work of Athens. It was a fantastic idea. It could have made the center of Athens look amazing. This could have contributed to the tourism, to the development of the city but because it was not part of a greater strategy, of a greater plan this created quite a lot of problems very, very fast. Let me play for interruption but please try to finish short. Yes, I will skip this slide and I will just move to that final one. Just to say that by working in this way with the countries that we work with there is a lot of opportunities to increase the mitigation ambition and this is something that Coronals mentioned and I will finish with this slide. Thank you very much for your attention. Hvala, Hvala jeleni za prezentaciju pristupa, pobljšanju, kvaliteta zraka i posebno hvala na konkretnim primjerima i vjerujem da ćete uvezi toga imati i konkretna pitanja. Malo smo u zaustadku sa vremenom nekih 10-15 minuta pa ja molim preostala dva panelista da ako ništa budu u onom predvijenom vremenu sljedeća prezentacija je obći pregled iskustva u procesu pristupanja EU s naglaskom na kvalitet zraka u Estoni. Ja pozivam gospodina Laurija Tamiste koji je direktor sej Italija Centra i koji ima bogato iskustva u kreiranju i upravljanju programima energičke vkastnosti i inovacija da prezentuje ovu temu. Izvolutim. Tako, dviješ. Uvijedno, to je dobro. Tako, dviješ za ovdje. Uvijedno, uvijedno za uvijedno i prezivno prezentacije svoje simularitice. To je vrlo uvijedno za mnog. Stonija se značila u samih problemu i uvijedno za uvijedno za transiciju. Znači ću seštiti u uvijedno u uvijedno u uvijedno u kvalitetu i u kreiranju. To je dobro da se to značila? Svača, dviješ. U 1991 Stonija to je 30 svojoj glavni uvijedno za uvijedno za sovijetne uvijedno. Uvijedno za svojoj glavni uvijedno za sovijetna za uvijedno za uvijedno za sovijetne za uvijedno za uvijedno za uvijedno za i uvijednih energiju. Znači, nisu nekako ne znači, ali Estonija se uvijedna i uvijedna vrločnog ojlja. To je fosjaj Rock, koji je nekako drtje, znači ojlja i uvijedna elektricita, i ojlja. To je nekako drtje, nekako drtje. A nisu nisu nječnog energiju, infrastructure built on that facade. But it wasn't only air quality, we had environmental problems in all sectors. We had a huge for example legacy of Soviet military pollution. Russia had military bases in Estonia, and there was no environmental standards. svoj je uročnog dvora, tako da je to, uročnog poslustovacija polucijnu tipu, da li kako se daš, i u svijeg kvalitva. Padajte. I da smo uročnog problemu, da smo uročnog vrsta, da smo uročnog vrsta, uročnog vrsta, uročnog vrsta, Znači, što je već svijetnog poziciju začinati na 1991 roku. Svijetno, svoje systemu, nekaj što je učinat. Svijetno, kao učinat, učinat, učinat, učinat, učinat, učinat. To je neko se našto se osreda? 30 rovnih rođon. Protočno. To je... Ne, ne, porskog. To se našto se osreda? I koratno se svoje staviti na sklepne? Znači, što je to? kako je 1990 dobro 2018, na mnogu, kako smo videli nox i kako smo videli diokciju, kako smo videli ljudi partikla, kako smo videli ljudi karboni, na mnogu svojte svojte svojte taj je bilo dobro 60%, 64%, 53%, 45% i tako dobro. Značno je dobro svijednog dobro u svijednog polutu. I značno je dobro u zvijednog dobro u zvijednog dobro u zvijednog dobro u zvijednog dobro u zvijednog dobro. Značno je dobro svijednog dobro u zvijednog polutu. And definitely this is a, I think, an issue or challenge for your country. That not only to deal with current environmental issues in whatever domain, but it's also about changing the business models, really that the green economy, it's not a kind of high word, it's a reality. global market for changing, all the investors, all the clients, they are demanding and want sustainable business businesses to work in a sustainable fashion. If you export oriented, not only working on domestic market, it's a must. You have to do it and it will bring along also the positive environmental changes through that pressure from export market. But obviously, you need to complement that with other policies as well. So I would say that carrot and the stick, as they say in English, was there. Definitely the EU joining preaccession processes and joining was a very fundamental. Can you go back a little bit? So the EU accession meant that we had to kind of revamp or get our legislative requirements all to the European level, meaning introducing several new limitations, regulations in place. And this put a strong pressure again to change the practices in business sector as well. But it wasn't only requirements, it was also very strong support, financial support. Throughout the 90s, there was a support from international donors, but we also had a benefit of kind of environmentally thinking neighbors Finland and Sweden both provided assistance back then towards the environmental programs and the investments to create environmental infrastructure. And then it was also in addition to that very important to put in place transparent and well functioning governance system. Because you can have the best strategies in the world. Strategy is important. It's important to think out what is your focus, how do we solve. But strategy is nothing without a good implementation. So you need to have the tools and organizational kind of setup for implementation. And I think Estonia managed to do that quite well. Next slide. So as I was saying, the carrot and stick part that if you look at the historical development, then the early 2000s, this was the key time when most of kind of important legislative acts were introduced. And really, there was a wide raging then investments. We had several, we had international donors, but we had fara, we had life, we had this Norway grants, EU structural funds. But what was also important, Estonia introduced the national kind of own environmental taxation system. And these revenues went also back to financing environmental projects. So it was everything wood quality, it was the waste quality, it was the air quality, but it was also forestry, it was environmental education and awareness. So there was a national fund created national agency for environmental investments. And actually before SCI, I worked four years there financing these kind of solving environmental problems. Yes, next slide please. And the governance system. As I was saying, you need good strategy, but even more so, I think you need a very good governance system. So what Estonia currently has is that you have the minister of environment that is responsible for creating the legal framework, representing Estonia at the EU level and then transposing the legislative directives and and other legal instruments into national legislation. Then, very importantly, you have an environmental board who is responsible for permits and compliance check. And there it's also very important that we have now the system in place, where, you know, whenever you plan to invest into a new, whether it's industry or energy infrastructure that most likely will pollute, then you need to get the permit for that, you set out the parameters within which you have to abide and then you report every year. And you are being checked whether you comply or not. And then there's also environmental agency who is responsible for kind of monitoring analysis, doing the statistics, doing the air quality monitoring and the networks regarding that. And then as I was saying, also I think a vital part of that system is that there has been for more than 20 years now environmental investment center, for which all these kind of CRAN programs have been financed. That has been, I think, very crucial for making the change happen. Because very many things indeed, it's not realistic to expect that all the private households do the investments or the companies do the investments. If it's currently cheaper to use the dirtier technology still. And if I look back, if I compare, for example, the case of Estonia, why Estonia has perhaps been in certain aspects quicker through the transformation than some other countries who started from 1991 in similar position or if you look at the Bulgaria or Romania or some other country, then I think that the commitment that we work on expertise based, that we don't try to politicize every decision or politicize kind of, I don't know, these funding agencies, that it expertise based and really no tolerance for corruption working on that. If you look at international rankings, Estonia is one of the least corrupt of the kind of former Soviet sphere. So I think this kind of that let's set aside the political or who knows who, it's obviously, it was a thing in the 90s, in a small country setting, connections always matter, but kind of the commitment that we will not take advantage that and we will commit to the expertise and merit based system. I think this is actually also very important part why Estonia also has been very successful in implementing, for example, EU structural funds. And if you look, because not all countries can, there's a lot of funding that EU gives to member states and those in the catching up and transition phase, and not all countries can manage to absorb and use these funds. They get, the pace is too slow, they get somehow stuck in a bureaucracy, but in Estonia you'll see historically one of the highest rates again of the funds used. And I think this is because of that, that commitment. Can we go one slide back? Just to mention some of the things, perhaps this is of interest how we tackle, because it was very much the air pollution in Estonia was related to energy sector and transport as well, but the heating part was, and the electricity part was very big. So on electricity side it was kind of enforcing the national requirements, setting limits to pollution allowed, but then on a heating level and cities level it was kind of really focusing on the district heating side, because this is what you can change and get a fast impact. So in most of Estonian cities by now, all the district heating has been switched to biomass and switched away from heavy oil or coal usage and also facing out gas and putting in place in modern technologies and then also improving the efficiency, improving the piping, because there were many losses. So if you decrease the losses, you decrease the need for burning fuel. Also improving the energy efficiency, because again, the more energy efficient is your housing stock, the less you need to use primary energy to fuel that, but also that have been direct, not only district heating, but the house is not connected to district heating, like bigger apartment housing installation of modern either heat pumps or solar technologies. Then there has been also private households, different investment support programs, very often also linked to energy efficiency. And then on transport side, there has been kind of switching to bio misane buses, so it's local renewable fuel and cleaner than diesel. Now there has been for in recent years, there has been also electric vehicle infrastructure creation, electric vehicle subsidy program. So historically that has been through different phases, but it all started out from really strong focus on district heating. But now over the last five years, that has been much wider range of programs. Also looking at industry, energy efficiency in the industry, because as you solve some of the big bits, then you go to the smaller sources of pollution. But this is how we started out by taking the biggest air pollution sources, tackling, focusing with the programs and legislating on them. And as these changes occurred, then going to the smaller bits. But then I would say the next 10 years for Estonia, definitely an issue is rather a better city planning that you would have less of this forced mobility. If you have bad city planning or bad public services planning, then you have to drive your kids to the kindergarten or to school at the other end of the city or commuting back and forth. And when you can do the better planning of the services, then you start also cutting away one part, additional part of the solution. But this is kind of, I would say, the next challenges for Estonia. So this has been the story of Estonia and I'm really confident that if we could do it, we could easily do it as well. I wish everyone success with it and happy to support it. Thank you. Aspecata, kao što je jel slušati struku a isključiti svaku učnosti, svaku opciju korupcije u ovom segmentu. Vjerojem da ćemo imati i pitanja za gospodina Laurija s obzirom da kao što je prezentovanu možemo dosta naučiti iz iskustva Estonije s obzirom da neko početno stanje smo imali manje više isto, ali naravno u ređenje, ustavno u ređenje Bosne i Hercegovi nejen posebno jutom smislu ne možemo kopirati, ali dosta možemo naučiti. Ja pozivam sljedećek panelistu, gospodina Kristjana Nagla, koji dolazi iz agencije za životnu sredinu Austrije, da nam prezentuje prezentaciju pod naslovom slanovi imjere za pobljšanje kvaliteta zraka postojeći primjeri najboljih praksiji. Izvolute, evo imamo veći pitanje u QA, dok prezentacija počne jaču da iskoristim tu priliku, da još jednom pozovem sve da pitanje postavljaju u QA. Pitanje u QA. I znači, o trafiku, znači od COVID-19 pandemiju i dobro projekta, dobro u Franciju. To je za klimat, ali možemo dolazići za to projekta za kvaliteta sve. Znači, dobro, da se je ukočilo učinit, da je to najbolje, znači, da se je učinit, da se je učinit u kažavima, u kažavima. To je za kvaliteta u QA. U modljih pravdžegu u QA. U QA. U koncentracijsku vrhu u koncentracija, u našljivu, u učinit, u kažavima. Znači, da se napravili u QA. U njom, u njom, u naučima. U njom, u njom, u našljivu, fill, korpar location is important next slide please. We already had about the importance of climate policies and this are largely beneficial for our quality. So reasons calculation for the european union for the 27 European Member states has shown that if the implement strict climate measures on od poštavljegu, koji je učinjajte, na svaki kvalitavnije su za učiniti i učiniti, nema nekako nema vrstvih pravrstva na 2050. Zvukieto, imamo svoju dvijek učinitima na učinitima na učinitima na svog publicijne hvala. Češnji slijepo, da se svoje učiniti prindiciju generačnog prindiciju učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti učiniti. Tako tapo, domestic heating is a major focus in many cities and regions. Ammonia reduction helps also to reduce urban background levels and things like that. Rast... There's already been two workshops within these expert panels and all the presentations are available and you can find the links in the presentation. Svoje užitevanje programa za ištačno i zahvornustavne više u EURO. Trviči KAC se radimo sečna Amenćnije. Apojiske odvržavno mali mali o RC-no svijet, na nekog rovnu!, i pa po urote i relaciji taj ještje, kako je otvožila, kako je dobroju, da je to dobroju i kako je to dobroju, kako je to dobroju i kako je to dobroju. Zdaj se je uročnja kako je izgleda u unijestu. Coraz je učiniti svog baleba, na samoblijestu. Učiniti IDC radnije očiniti nekaj načinitivni kaželj kvaliti, da nješte nještje u europiji svoj je taj za odvijednjih. Četkva svojehistoire su očiniti, komplejnosti, kako ćeš komplejnosti s limitim valijem. Kako je hodnje hodnje? Ovo je učinajnije, učinajnije i protekcije na kvalitivne koncentracije, na omisnih. Kako ćeš učinajnije učinajnije? Ovo je učinajnije, učinajnije. Ovo je učinajnije, učinajnije, učinajnije, učinajnije.다 ovo bo hodnje smajdastand kakoša učina nas palaceim nas učinaje kola se ertva človjš slee pr коj je korbe Učin only učinajnije na učinajnijenIM repaired Word je sve klimata učinajnije do zavrstva kako ćeš se skupati isp overflow makra od nu earned pakratisu na do meanings i da se to vrlo za malo što je napotniti na pristosti, da se to je uvijek uvijek na uvijek na nekako uvijek uvijek na nekako uvijek na nekako uvijek na nekako uvijek. Čutku, da se uvijek na nekako uvijek na nekako uvijek To je odpravitavno, i se i srednog, da je taj našto ušločnog, ušličnog, ušločnog. Zato je odpravitavno, da je to ušločnog, da je domastije i spremljene odpravitve, ušločnog ušlčnog. Srednog, da je ušločnog človek, našto je pošljena, nekoče je vrsta ušločnog, svoju se je učinila da je učinila, da je i objevno. Sve je problemo, da je učinila ljubi renuvali svoja hrata, nekako je svoja socialne povrata. Sve je učinila, da je učinila ljubi hrata, nekako je svoja svoja svoja svoja svoja. Sve dobro pravdje, da je učinila, da je učinila, because the operation of manual appliances is crucial for the mission's maintenance inspections is also important. And if you ban solid fuel for climate change, it's better not to change to another fossil fuel, but shift immediately to zero emission technologies. Pobjedno, pa našto se plonuje. I ovaj dobrofeg je učinajno prezis u projekta koji je učinajno projekta, koji je i našto se učinaju nekih zvonca počinaju, i ovaj dobrofeg je učinaju je domastike, učinaju učinaju u laboratoriju. Našta se plonuje. U kojem se učinaju u malih zvonca, u kažavce u vrcedu pridominentu, u kažavce s pravdjom i izgledanjem smženjem u izgledanjem učinu, da se se učinu, kako je učinu učinu učinu učinu, učinu smženjem. Posit, svašač, i su pripravili počitu i smutna Smartphone app so that the users can monitor their heating behavior and to build up a database and to see what is the impact if they change their behavior.真的很 interesetnje aven si vainook planetsom program is important to, really to get. Public and political support for the implementation of measures and so that participation of public i izgledačne staklice je to da je ovo je sveka, i to je, da je to, da je se ovo je projegirio. Sada ovdje izgledača je izgledačna nožina, značna nožina projegirio na Antwerp. Značinjih monitorujemo neko djeljavice našto bravo, i načinje vrlo veči detvile. Učilno vam je danas bettera požijepa u NIU in Antwerp Učilno mi ješto, da se učiljno dvije načinati da ne što nam ukavili s nekošnjanja Christiana. Polivam sljero. And one very interesting example is the French Citizen Convention on Climate. And this set the goal to reduce the Personalitycast emissions to 40% until 2030. And what did they randomly select 150 citizens throughout rivers France and this convention was supported by a Covernance Committee tehnikrih i ligičnih ekspertom u profesijelnih i svijetnih participaciju i učiniti, da učiniti nutraliju i sezijetnih debata. I ovaj slijed, sve seženje, da učiniti sezijetnih svijetnih problemu i da se znači solucije i da se znači učinu. Pobježa, u slijdeje. U svom svom svom samom, uživljenje u 150 učinu propozirali, znači, to je to već vrlo materijalno. Znači, to je već aktivno i učinu učinu, konsumcije, hvala, učinu, Svijedno je, da se konvencije učinili učiniti nekako je politično nekako je potrebno da učiniti tako učiniti učiniti. zbog nekada u vrstvom, zbog nekada u vrstvom... Zbog nekada u vrstvom, zbog nekada u vrstvom. Zbog nekada u vrstvom, zbog nekada u vrstvom. Strinaj, na svoj glasbići pristav, je u sve u 100 kmh motori su i u svijedniju investimiji na radosti infrastruktur, i zemlje domesti, u Franciju na dve mene. The Ban of Marketing, five meeting vehicles, these are very interesting examples, which maybe politicians would not allow to propose. Next slide, please. Okay, this is already, hopefully, the next slide. It was not sure if it is already on the next slide. I za hvala hvala i hvala, svoje bolje, olje i kolje bolje, svoje bolje učinili, sami u 20-30, da je u 9 ljudi, u nekome učinili hvala. I svoje bolje učinili učinili hvala i hvala učinili, učinili hvala učinili, učinili hvala učinili, učinili hvala učinili u voda u tamо cilu. U ovom konce, da se svele učinili hvala učinili, u odvijednih učinili, učinili hvala učinili. Totima izgledaj iti izgledaj, učinili hvala učinili hvala učinili, učinili hvala učinili, učinili hvala učinili, učinili hvala za oživicom, na učinili hvala. Per kornosti. Svijedaj, dobro. Kako se pandemija COVID-19 učinila, i što možemo značiti, je to, da je nekaj mjelj nekošljivih planarja za ljude, nekaj nekošljivih planarja, nekaj nekošljivih planarja, znači, da je učinila učinila učinila na videokonferenciji, učinila učinila na videokonferenciji, i stavljenje radnog svog publika spremu svojce, da se učite njega odzijeljno odozavirat. Ovdje, svoj objard je nešto veliko nije svojča, da je to je očinila. Značno, kako vidim, nečilavice vrati vrlo, da učinim učinima učinima kada znami namu svojse do ekonomi. Svoj slijde. Jedan način izgledočiraj da se poplijemo politicku objevku je otvarati u Vijeneri sad ovo, da je otvarat je odgleda u svom svim postavnom rovom i da se možete praviti u nema nekoj poplijenju objevku. Ok, da se pristio. I druga interesting example is that the mayor of Paris Ann-Idan Kovac re-elected in 2020 with a clear focus on ecology, solidarity, and engagement. And with a far-reaching bicycle program and a far-reaching program which aims at giving priority for pedestrians instead of cars. Nekvja što to se porsetila. twoje je učima od njimljavnog mobilitavnog možvina, koja je sve se učima u 2018. Nešto je učima na učima po svom prihvedu s kako je zbavit se učitavnog mobilitavnog mobilitavnog mobilitavnog mobilitavnog mobilitavnog mobilitavnog, So the main elements are really to shift to to a general view on mobility to safety, to road safety, to inclusion and to quality of life and to redistribute the public space so that also the active modes of transport and the environmental friendly mobility has enough space with n a city. Svijednje, u Svijedinu, koji je u svijednih zvonju, kako je svešljano svešljano u svijednih zvonju. Znači, da u svijednih zvonju, kako je u svijednih zvonju, kako se uvijek nješta 3,5 toni, i dobro sve odgleda se, koja je bilo se uvijek dvije i dve mnogo. Kako se dobro uvijek i dobro ne mogu sada se uvijek nješta. I to je to dobro za svog učinna planu, koja je uvijek na komersijne facility. Nekom slijde. Učinaj, kao učin, njih učinu je učin, da je učinja pletforma da je vrsta objevaj na učinu, izgledan je, učinjaju mobilitje, i da vrlo se da se sve očinu, da je učinjaju, kako se je učinu, da je učinu, da je učinu, da se nekada je sve mobilitje, i da se nekada je učinu, da se nekada je učinu, da je učinu, znači. Spetlje problemi are diesel vehicles as they are very dirty up to Euro 5 when it comes to nitrogen oxide emissions. So it's important not to use the old vehicles that are banned maybe in some western European countries and then import those vehicles and use them within your country. Okay, this brings me to the final slide to summarize and conclude. So there's a large number of European national and regional examples available. Data gaps and uncertainty should not hamper the implementation of the measures. So you should not wait for the perfect data and citizen, also citizen involvement is important tool to achieve acceptance. And the COVID measures has shown that change is possible within a very short period of time. And so, and this ongoing discussion about the redistribution of public space, which is I think important for air quality as well, goes on in many cities in Europe. Okay, thanks. And I only have to say that I have to leave in 10 minutes. So if you have questions, please ask them now, send me an email. Then I will certainly try to answer your question. Kvala, kvala Kristjane. Vjerujem da je i ostalim učistnicima, kao i meni, bilo interesantno čuti vidjeti ilustracijel konkretnih mjera i o njih nekih koji mi još uvijek nismo nismo jih razmatrali a pogotovo ne implementirali. Evo s obzirom da Kristjan će ostati još 10 minuta sanama, a mi smo već po programu i prošli pauzu. Ja predlažim da u narednih nekoliko minuta postavimo pitanja gospodinu Kristjanu, čujemo njegove odgovore, a nakon toga napravimo kratku pauzu od nekih 5 minuta i nakon toga nastavimo diskusiju do pola 12. Pa, evo ja ću da prođim kroz Q&A, tamo imamo već nekih 9 pitanja od tih pitanja da vidimo koje bismo mogli adresirati gospodinu Kristjanu. Sobzirom da imamo nekoliko pitanja koja se odnosje na gender pitanja. Evo ja bih onda uputio jedno okvirno pitanje u vezi steam, pa da ću jemo odgovor vezano za to. Dakle, dali prezentovanje politike uključuju i principi i u gender equality strategy 2020-20 peta. Ogovoru, sljedeće pitanje na koje možete dati svoj doprinas, jeste u kojom obimu se pojavljuju slučajevi na sudu bezano za zagađivanje zraka u Evropskoj uniji. Koliko je to čest slučaj i šta su običino presude? Ako sam ja dobro svati o nekoliko pitanja koja imamo u Q&A. There are some ongoing cases against European member states for infringement of the ambient air quality directive. There have been already some verdicts against, I am not sure, two, three, four countries for member states for breaching and extended breaching of PM10 levels or in the two levels and for not having an air quality monitoring network according to the European directive. But this is a three-stage process. It takes quite a lot of time. It takes many years until a verdict is published, has been found. So it's a process that might be streamlined in future. But on national level I think especially in Germany the court laws, bringing the administration to court helped a lot to foster the implementation, for example, of low emission zones in Germany. So this was a strong driving force, the lawsuits by different citizens. So it helps, but it's a long-term process. Možda još jedno pitanje da sam vam podijelimo i onda se obzirom na vaše obaveze. Pa evo pitanje kako se u drugim Evrovskim državama ograničava emisija iz kućnih ložišta i dali se ograničava gradnja u smislu visineje zgrada. There in Europe, all new appliances have to fulfill the so called ecodesign directive, the ecodesign regulations of a certain emission limit values and then there are in those countries where it's mostly, of most importance there are then on top of that national regulations na občajnjavac, na občajnjavac, na inspektu, na tajšnjih, ili na tiju, kao da je u Svijedinu u svijednji, na svijednji, na stručnji, na stručnji, na stručnji, na sestu. I to, tvoje, tvoje, tvoje, tvoje, tvoje, tvoje, tvoje, i to je, da, češtje, kvaliti svoje standarstv, ne od toga, i znači ne je to sektor neko je nezavršitno regulacije, znači da je vršta odvečnog vizera, znači da je uvršta uvršta, i znači da je začinila u nekoj nječnog lokaciju, na nekoj nječnih ljubu, znači kratkova, da je značila solijne sprošljice, da je samo da je značila, da je značila, da je značila, da je sve 20 ročinje. Oče, da je to nekoj nekoj nekoj, Kako je svoja druga svoja svoja, možete da se učiniti? Pitanje je bilo, da li postoje slučaje ograničavanja visine kod novih zgrada? Pitanje je bilo, da li postoje slučaje ograničavanja visine kod novih zgrada? Pitanje je bilo, da li postoje slučaje ograničavanja visine kod novih zgrada? Pitanje je bilo, da li postoje slučaje ograničavanja visine kod novih zgrada? i da onda nastavimo sa diskusijom. Umeđu vremenu, dok budemo na pauzi, možete ostat on-line, nemojte se odjevljivati, i možete upisivati pitanja u Q&A box. Zamolio bih vas da pitanja postavljate na našem jeziku s obzirom da imamo prejvod, pa da ne bude prostora za možda moju interpretaciju pitanja. Hvala vam i evo ponovno se vidimo i čujemo u 10.55. Dobar dan ponovno nastavljamo, evo nas 10.56. Dakle u ovom dijelu je predvjiđena diskusija u Q&A boxu, možete postavljati pitanja. Trenutno imamo jedana iz pitanja, zahvaljujem se svima koji su postavljali ta pitanja, na neka smo već dijelimično odgovorili, na neka nismo, a evo gledajući po pitanjima. Dakle već ste i razvili jednu vrstu diskusije, komentari ćete pitanje, što je jako dobro. Pa evo, ako mogu da primjetim, imamo nekoliko pitanja za nas, dakle za nas koji vodimo ovaj dio u izradi strategije zašte okoliša. Pa prvo pitanje, s obzirom da je evidentan nedostatak monitoring mreže kvaliteta zraka, da li će strategija identificirati potrebu donošenja metodologije određivanja, lokacija, monitoring stanica. Ono što treba naglasti prilkom izrade strategije zašte okoliša, primjenjuje se participatornji pristup. Dakle, za razvuku od nekog tradicionalnu pristupa u Bosnih Hercegovinih, gdje jedna grupa strućnjaka nešto napiše, pa onda sve zainteresirane strane to komentaršu, u ovom slučaju se radi na način, da od početka su prestavnici zainteresirani strana uključeni i zajedno sa voditeljima pojedinih tema kreiraju kako ciljeve, tako isto i same mjere. Tako da, sobzirom na identificirani izazov, nesumljam da će rezultat rada već narednog sastanka radne grupe za kvalitet zraka biti da ćemo predložiti ovakvu jednu mjero. Dakle, ne identificirali smo kao izazov, kao problemu postojećem stanju, nedovoljno razvijenu mrežu za kvalitet zraka, a onda kroz mjero ćemo preručiti i precizirati do kojeg nivola treba ta mreža da se razvije. Naravno, usaradni sa svim članovima grupi na participativnom pristupu. Takođe, još sam primijetio nekih pitanja koja se odnose za nas, dalje će strategije uzjeti u obzir nove ciljeve koji su postavljeni u, koji se postavljaju u EU. Neznam na koje konkretne ciljeve se mislili dalje u oblasti smanjenja emisija za gađućih materija ili emisije staklenčkih gasova, ali, kao što sam on govorio na ovu predrhodno pitanje, sve je do radnej grupi. Dakle, ne može voditelj, dakle, Nijan i Goran, da kažemo, hoćemo uzeti ove ciljeve ili nećemo uzeti ciljeve, neke određene jelu. Ciljeve u smislu kvantitativnog smanjenja emisije ili kvantitativnog pobočanje, neko od aspekata kvaliteta zraha. Tako da, ponavdam, je to je stvar za diskusiju u radnim grupama. Takođe, jedno pitanje koje se odnosi na situaciju u Bosniji Hercegovinije, dali ima i kakvog napretka u izpunjavanju obave za Bosniji Hercegovinije ima sela retapu, datu konvenciju preko grančinom zagađivanju i kreiranju PRTR-a, makar na sub-nacionalnom nivou, uvjerovatno se misli, jel na nivou entiteta. I kao dodatni komentar na ovu pitanje se i je vrlo aktivan na tom polju u Švetskoj, pa se nadam da će biti u mogućnosti krenuti nekih od aktivnosti u ovom smislu i u Bosniji Hercegovinije. Prema mojim saznanjima, mislim sad relativno je šta je napredak, šta nije, ali bih zaključio je da nema neko značajnijeg napretka, neke aktivnosti su u pripremi, pa ćemo vidjeti. Što se ti će, ostali pitanja koja se odnase na nas, mislim da je to, to i sad možemo da pređemo na ola preostala pitanja. Evo počeču od pitanja za gospodina tamista. Kaže, tokom proverbe mjera energijski efikastnosti u stambenom sektoru i prelaska na čistije technologie grijanja, kolika je bila podrška države u smislu sufinansiranja ovih programa, računajući finansijska sredstva Estoni, EU, Norveške istlično, ako liko su učestvovali građen. Može odgovor i u prosičnim procentima učešća da li su posticaju od strane države bili važni i neophodni u smislu ubrzavanja procesa uvođenja zelenih technologija i obočanja korupeta zrak. Malo duže pitanje, alevo nadam se da ste razumijali. Izvolte. Prvo, na odgovoru, mislim da je poenti rano u smislu pitanja. Dakle, da je učinjno učinjno, učinjno učinjno učinjno, učinjno učinjno, učinjno. Učinjno učinjno učinjno učinjno. A počinjno učinjno učinjno učinjno. Učinjno, učinjno, učinjno. Uvo enti rano u smislu pitanja. Dakle, da ti je odgovor. Što se tiče ostalih pitanja, s obzirom da je prirodno odgovorio gospodin Lauri, a imamo jedno pitanje koje se upravo odnosi na primjer Estonije. Samo dok nađim, mislim, još posložio pitanja. Dakle, da li je Estonija osigurala national gender responsive adaptation and mitigation planning? Bijem EU membru, obvijasno, ovdje reqiracije i gledanje da budem učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno. Mam može si analizirati da se Live hasse izbina sa obzirom da se je 50% gledanje dobro, a da se je očinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno učinjno. Vrlo se Dr. priršnje prinsipli, dar da se očinili svoj prinsiple, od njiša programa o aktivitiju da se svači. I ovdje, ništa to je nekaj nešto. Hvala, da je to? Ali da smo nekako na dve, da se to je, da se nekako nemašta, da se je nekako načinila kako nemašta, da se se nekako nemašta. Estonija je nekako dobro, da je to što se stavila. Zatim, da se učiniti očiniti, Estonija je stavila što je učinit. Učiniti učiniti učiniti u meni i dvijednih, to je učinit. Estonija nekako učinila što je učinit. Zatim, da je to što je učinit, da Estonija nekako učiniti. Na programa 2021 i 2027 programa, Estonija je stavljena svoja strategija. So it's a little bitから early to say how good Estonija is this time, in terms of strategic planning, but I think over the next four months Estonija should present the plan and then we can see whether how well it is integrated or not. But I would say so far he has been not very good. Hvala, hvala na odgovoru i na elaboraciji. Sledjeće pitanje koje smo jevo upravo dobili, takođe se tiče primira Estonije, pa evo da iskoristimo priliku dok je lauri sa uključenim mikrofonom. Koliko procentualnu učestvoju nuklearni elektrane u proizvodnji električne energie u Estonije? Estonije, električne električne. Ovo je uključenim po Estoniju, da je vrsta uključenim uključenim energie uključenim mikrofonom. To je jedna kondicija koji smo uključili u EU. To je kondicija koji smo uključili u energie uključenim mikrofonom i nr. 2, koji smo uključili s njom. Europijan Unijan finanac je uključiti u njom uključenim u Finlandu. I u 2009 Estonija je uključila u njom uključenim uključenim uključenim mikrofonom. Znači, nama smo u njom uključenim uključenim u Finlandu, Norega, Daneske i Estonija i njom uključenim uključenim uključenim uključenim uključenim uključenim. I to je vrlo, da smo se uključili u energie uključenim. Nama smo uključili u njom uključenim uključenim uključenim. I nekako je vrlo, da Estonija uključi je uključenim uključenim u njom uključenim u njom uključenim u Norega i kaj troj pa i Ukraine, Nr. Ukius,urdice sjedina dioxide omega, i Daima i Norega. I to je bilo svoji nekat i je sodate pr Aggrover lovesiom elektricitet i hydroplas, kako katiloću Laj jumpedo totom sim check placedalni u turbodast. od mojljovog šeljiva, koji se uvijeko, več drži. Kod uvijedno je bilo uvijedno doreduzio dobrojne vrlošne uvijedne u 2007-u. A koji su se evočilo, je Estonija nešto svaprejno načinu doredušnog uvijedna u vrlošnog uvijednu. A načinu, 2007-u, smo načinu, i uvijedno 2016, Estonija je to uvijednog uvijednu. Estonia was the first EU member states, one of the first to meet 2020 targets in terms of share of renewables. And what that allowed was actually to sell our renewable statistics to countries who are not meeting the targets. That's the electr... kind of statistical transfer mechanism in EU. So Estonia benefited economically. We sell so for more than 100 million euros statistics to Luxembourg and other countries. And we invested that revenue again into these programs energy efficiency, you know, better street lighting, all this kind of environmental friendly. So kind of cutting the emissions fast created economic income. So so so multiple things increasing renewables. And now the next we had just a new government in Estonia starting in January. And in their coalition agreement now they said that they want by 2035 to stop electricity production from fossil fuels. So not 2050, but 2035. And for that they want to kind of make Estonia offshore wind hub or, you know, center. Because now there's a kind of racial competition between Nordic and Baltic countries. And the government wants to push for for building that the offshore parks would be connected big parks, kind of 1000, 2000 megawatt parks would be built in Estonia. And they want to kind of create the framework for that. So so for years and years it was like, oh, EU is forcing us to do renewables. But now government is saying, no, this is our economic strategy. We want to do the renewables because it's also employment, it's also jobs, it's also export of clean energy. So that has been a mental shift of thinking. Hvala, Laura i na obsježnom odgovoru i mislim da upravo iz ovog odgovora možemo izvući neke lekcije OK za Bosniju i Herzegovina jer u baselineu se nalazimo skoro na istoj situaciji kao i Estonia. A upravo kroz dekarbonizaciju možemo postići razvoj. Bilo je pokušaja korištjenja upravo ovoj mehanizma statistiskog transfera i u Bosniju i Herzegovini. Možemo i tu koristiti sa ovzirom da smo članica energietske zajednice, ali još uvijek nismo uspjeli. Pa nadam se da ćemo zahvaljujući iskustima Estonije. Možemo o tome malo i više razgovarati. Naravno, mimo ovo bebinara pa da vidimo šta se tu može uraditi. Što se tiče ostali ih pitanja, imali smo još jedno u među vremenu. Ja bih Eleni postavio ovo pitanje koje je postavljeno i kristijanu. Ali naravno da ćuemo mišljenje njeno, vezano za ogranićavanje emisija i skućnih ložišta. Kako su njena iskustva, ogotovo u regionu kad govorimo o zemljama ne samo zapadnog Balkana, generalno bivšeg istučnog bloka i da li ona ima iskustava u vezi prostornog planiranja u tom smislu ogranićavanja nove izgradnje nekih ogranicenja ili smjeravanja novogradnje i urbani centra. Eleni izvolj. Hvala, Eleni, na odgovoru. Mislim da je bilo još jedno pitanje, a ti će se ponovoprimjera Estonije, oči to da je primjer Estonije izazvalo veliko interesovanje. Pitanje, mislim da se ti će fondova. Najme, gospodin Laurije spomenu u izlaganju da Estonija koristila norveške fondove, pa pitanje u tom smislu je koja je Estonija izkoristila norveške fondove, moželi be i ha aplicirati za te norveške fondove. Pitanje za Laurija. Hvala, imamo još nekoliko pitanja za odgovoriti. Umeđu vremenu imamo jednu sugestiju. Sugerišemo da ESAP projekta u obziri rezultate, impak projekta, podrška monitoringu kvaliteta, zraka koji se počutila, u obziri rezultate impak projekta, podrška monitoringu kvaliteta, zraka koji se realizira u be i ha. Hvala na sugestiji i svaka kojel kroz radnu grupu preporučujemo da istrajete, mislim da preporučite to i na samom sastangu. Još je bio jedan komentar na pitanje, dakle da strategija treba da sadrži i konkretne mjere i rokove, dakle akcioni plan, nismo to naglasili, ali oni koji su da sad učestvovali na sastancima radnih grupa, znaju da strategija sadrži i akcioni plan, koji onda definiše ciljeve sa konkretnim mjerama i rokovi. Dakle, samo u tom smislu pojašnjenje. Diskusija ide malo u smjero energetskog bilansa Estonije, pa sljedeće pitanje, koliko električne energije Estonija proizvede, a koliko uveze u toku godine. Samo neki procentualni odnos. Znači na toga vrsta marketa, to je možda, od mjera do mjera. Znači u 2016-2017 Estonija proizvede mjere, da smo srećali. Značili smo energije na Latvia i Finlandu, ali u 2019 električne produkcije u Estonija proizvede malo 40%. Značili smo, a to je proizvede CO2 prisa i u smjero energije proizvede. Znači u smjero energije proizvede u smjero energije proizvede 5, 6, 7, 8 euro. Znači u smjero energije proizvede, ali u smjero energije proizvede 20 euro. Znači u smjero energije proizvede 5, 6, 7 euro. Znači u smjero energije proizvede 5, 6 euro. Alle samo na svijetnih nahzacili. Znači u smjero energije proizvede 5, 6 euro. Jel možda, i u smjero energije, pojel da smo stavili se u svijetnih, taka samosnih paražav, Konkretnije je dublje na pitanja kvaliteta zraka, vautom smislu pitanje za eleni. Naveliste primjer atine, interesantan ili primjer iz atine vezano za pobljšanje kvaliteta zraka, pa ono što je kod nas i jedan od aspekata gdje možda neki nivoji ne odgovore na najbolji način. Jeste uključivanje javnosti, kako da pridobijemo javnost za one mjere za koje smo se odlučili da provodimo. A možete nam u tom smislu dati kratak osvrt iz vašej iskusti. Ogo tovo kada su u pitanju neke mjere koje se tiču ograničenog pristupa nekim dijelovima grada zabrane za ulazak motornih vozila u neke dijelove grada. Ovično su tu barem kod nas ljudi. Ljudi vrlo nerado podržavaju takve mjere. Čakaj. Možete se konnektirati od aspekata u drugi iskusti na Bristu. Značam u Bristu. Sve nekako se to nekako se svoje svoje svoje svoje svoje svoje svoje, kako se svoje svoje svoje svoje svoje. U Bristu, kada je tjavna svečna strategija i svoje planu za doblika podestranizacije rođe i uključi vrlo, uključi vrlo. svoje vrloče, svoje vrloče. A to je tega sečenja u koju vidimo na vrloče i u koju vidimo na vrloče. Uvijedno je bilo koncertinja. I to je bilo vrloče i ukljusit, učinje se da u vrloče su taj reprezentativ, u svom grupu da živimo i ukljusili vrloče. U svom vrloče su studen reprezentativ, u universitari reprezentativ, reprezentativ u mažinala komunitira A ovih dialog uvijedili smjode i odmišljili istišiti da svak tvrtom kao kutoo, svak tvrtom svakom mnogo o vacu političe, u zemljenju da je to se potrebne, ili da odmjelili istišiti da se svakamo kvalite vrkantije i da se prijemu svakamo, To je možena, da je bilo nekako naživu očinajze za igranje. Što je topartična qijetnja, da je to očinajza začinajza za počinajza, da je to osjetio想o da imamo počinu, neko je dan na roko, je toto ilike vsupnima očinajza na svijega postočneva. A nis je to ih što. It's very different when I compare these two Athens, because in the great walk occasion the project itself was rolled back. But we've had other occasions in Athens where other measures were implemented, where for example electric bikes or electric scooters. This was implemented in other city as well. But when these measures did not affect the long term impact they did not have a long term impact. i to su prejde za nabručit'a skupnog pridoljou. jer na pideto se je mu nego ne to stavila na uvijec. Na primje, da je to nekih nešto dobroga u vim, a da je to na uvijec se nekako na pridolju nekaj što nekako anneći. A se this neki qon ekipena, koji je, u mora, za namerljeni kontekst. Zdaj ne sad ne kako se je dobrodovajte u Bristolu i časnoj čajnih, koji je nekako opravilu, jer kvaličina je uvijek, uvijek i vrločina je uvijek. To je taj da vam se sreću, jer kako se je uvijek, uvijek i svijetnih dobrov, u zelo, u zelo, u svijetnih dobrov, u svijetnih dobrov, u svijetnih dobrov, u svijetnih dobrov, u svijetnih dobrov, u svijetnih dobrov, Ono je uvijek da uvijek stavljenje uvijek i uvijek izgleda se uvijek u svijednih življenja. Pristul je to dobro uvijek i uvijek i uvijek u svijednih življenja. pitanja u Voxu Q&A. Ako imate još neko pitanje, može nešto kratko. Do tada ja bih kao moderator, jer samo da naglasi možda neko pitanje koje nije koje se nismo dotakli, a iz iskustva znam da je u Bosniji kvartsegovini kritično, vezano za površanje kvaliteta zraka, a to su ljudski kapacitet, kapaciteti koje imaju institucije koje se bave ili koje bi se trebali baviti ovim pitanjemu. Na jednom od slajdova, Laurije upravo pokazao koje su to sve institucije koje su od početka 1990. godina, pa na ovamo radile na projektima na implementaciji, prvo na osmišljavanje, onda i na implementaciji mjera. Pa u vezi s tim pitanje od prilike, ne mora to sad biti tačan broj, ali koliko ljudi ima primarni zadatak u Estoniji da se bavi pitanjima pokljušanja kvaliteta zraka i kako daju doprinos ostali sekturi. Na primjer, kako se uključuje Ministerstvo Unutrašnjih poslova, kako Ministerstvo saovračaja, pomaže ili agencijama, če je to primarno nadlečnost. Pa molim samo kratak što kračilo je bilo, jako je pitanje zahtjeva. To je to možda? Tako, tako. Znači, Estoniji je učinjama, i to je učinjama i učinjama. Svom što je bilo, da se malo svoje svoje je, kako se učinjama i učinjama, i da se učinjama svoje netverke. Sve svoje svoje ljudi, kako se doprina, kad se sveči se potreba. Ale koji se učinjama svoje resursi? Znači, kako se uključuje Ministerstvo Unutrašnjih poslova, kako je to uključaja kvaliteta, to je nekako 10 nekako 10. I oni do uročnog legislacije, lokalne legislacije, programa, naštješnog strategija. Nekako 10 nekako 10. To je bilo direktivno energije u ministrije ekonomi. To je bilo 8 nekako 10 naštješnog energije i uročnog energije i to je bilo. I uročnog presidenci. Estonia je 17. I uročnog. Sto vidim, programa, Auspazitivnost našta je prometo i uročna. I uročnog. I uročnog. I uročnog legislacije, uročnog monitorom i uročnog analizTistika i uročnog. 5-6 nekako 10. I uročnog fundinjstvena, da da mi uročnog. Mamo 90 ljudi za 10 svoje nježite kontrolu, pijemeni, komplijenci, svoje programu, i nešto 10 ljudi za fundinu u svijetnih kvalitavnog projekta. To je, učinno, u svijetnih kvalitavnog projekta. Uvijek je tečnog tečnog tečnog tečnog tečnog tečnog tečnog tečnog tečnog tečnog. Kako se dobili smarječne sistemu, na koji se možeš online seći o kompanii, da se je gleda o svom svierdju, da seći da sam u očinati aplikacije, ne od očinacima, značno, da sam u ovom dvijednom aplikaciju, da glavno je svijel, da nemožemo u ovom svijelom aplikaciju za pročet, možemo se porušiti, da vam se daje učinati s svom svijelom očinacima. Sada je učinjavar, učinjavar, učinjavar i jezice, kako se možete dobrokati i pomoćati. Učinjavar je začinaj, koji je ne musi išli, ali je načinjavar, kao nije učinjavar, kao su začinjavari, da se nekaj nekaj ne postaviti se na nječi, da se se učinjavar, da se su začinjavar, kao ne. Sada je sve očinjavar, da se se učinjavar, Smart design and good use of technology, you can do already a lot. You don't need to hire 500 people to implement it. I think if you hire 500 people, you're moving more slowly, because then people start inventing jobs for themselves, or you start having coordination problems. And then cooperation with other ministries. It was a problem, definitely. I think in the 1990s, in the beginning, everybody was focused to create the system out of chaos. That was nothing, zero. That was no organizational structures, legal basis. Everybody was focusing on their stuff. But I think once the basics was built, then it started, hey, but I need your help, and I need you to change this thing. And in the beginning it was hard. I tako da uvijed u ekonomiju, uvijed u svoju viru, to ne sad oni mu je veliki vam pogledati u ovom srednom. I tako da, tro strandsa je bilo tijek. Akta da se nekaj, znao su primaritavnaga objezavnjama da se uvijed vrsta, da se da su uvijed uvijed u svog uvijedu. Prijeizav lepo odvega, da se bilo problemi s ribu ješnjom, sada se prida da se obješla, to je prvno se obješla, ali još, da se službili hodne prvičke ovoljne. Vala, Lauri, na veliko koristim informacijama, i za nas, za Bosniu Hrcbovnu i sve nivoje vlasti. Prasore, ja se izvinja vam što upadam, imamo tri podignute ruke, pa bi ja predložila da kolegje iz Senčke službe ruže priliku da se jave. Ukoliko to nije bilo greškom, moguće da nisu uspjeli da napišu pitanje u četu, tako da bi ja predložila da damo priliku gospođi Dušci Peshević. Može možete da se javi. Izvolite gospođu Dušce, ovo je možda bilo greškom, također imal smo podignutu ruku od nirhe kozici, izvolite gospođo nirha ako imate pitanje, slobodno možete se sad javiti, ništa. Ovo je verovatno bilo slučajno, tako da ne imamo više nepodignuti ruku, ja sam tjela samo da provjerim, ali vidim da je ovo očito bilo greška, tako da možemo... Hvala na Dira. Dakle, svima je bilo jelo omogućeno, ako niste mogli u Q&A'u bio i čet, a na ovaj način smo cijeli da omogućimo da se uključite što bi se reklu uživo. U svakom slučaju, hvala vam na učešću, do kraja smo došli sa 104 učestnika u jednom trenutku, koji bilo, učini mi se oko 115, tako da drago nam je da je odziv bio ovako dobar. I za kraj, kao neki zakručak, ja mogu da konstatujem da smo čuli jako dobrih primjera, ne samo poredonog opšteg pristupa, planiranju, kvaliteta, zraka, isto tako i konkretnih primjera. I ako konkretne mjere mi manje više znamo, ali smo naučili neke stvari, čuli, teško je jel naučiti za jedan webinar, ali čuli smo kako odgovoriti nekim ključnim aspektima provođenja tih mjera, kako uključiti sve za interesi rane strane, kako dobiti podršku i opštej javnosti, ali drugih resora,osebno i kroz pitađa se pokazalo da je, primjer, esto nije jako koristan, tako da evo, vjerovatno je zakručak, a slošu se, vjerovatno je listi da u nastavku izrade strategije, ali imimo strategije imamo pomoć onih koji su radili na strategiji zašte okoliša estonije i koji su postigli evo, kao što smo vidjeli veoma, veoma mierljive rezultate. Iskoristuću priliku da najavim i treću radion su radnih grupje za temu palite zraka klimatske promjene i energiju, koja će se održati krajem Marta, pa evo java sve pozivam da uzmijete učešća na tom sastanku i nadam se da ovo što smo danas čuli i što smo prodiskutovali, da će vam dati dodatnu vrijednost, da učestujete aktivno na ne samo sljedećoj radion, sljedećem sastanku radnih grupje nego i na svim preostalim i da ćete aktivno do kraja učestovati na izradi i strategije i akcionog plana. Kvala vam i evo do narednog susreta, želim vam ugodan ostatak dan. Daođenjam.