 Mislim neka naše to obštstvo se ušte nemoje jasno koliko dlaboki se tije suštenski tije promjeni. Deka nisledi zatvorenje na ovije kapaciteti za proizvostvo nastruje od Jaglen vojno mnogu skoro vreme, praktično u tre. Ušte pod labuki otrest to što se ušte nema razbiranja u obštstvotu i zako što mora itno da ima debata. E deka nije treba da se odkažuva mi od gasot. To je fosilno gorivo u Macedonija, u momentov se nosat odluki i se podržuva razbiljanje na infrastruktura koja što je basirana vrstproizvostvo na gas, nači proces na gasifikacija u ovom moment je absolutno poguben za državata. Naproti v treba da se destimulira gasifikacijata i da se barat drugi rješenija vo ta smisla, a ne, ta ušte poveke da se promovira vo Dadeniov moment. Zato što, kako što sega imam je odkažuvanje od Jaglen mnogu naskoro ke dojde istotno so gas, a ne, najlošto što može da se sluči vo ovom moment je nije da se zaklučime, da se zatvorime vo jedna situacija koja smo zavisni na gasbidejki, tje investiciji na priroden gas, tako narečen, to i ne, nije priroden vo gole manjera. Tje investiciji faktički je državata vojden sredan rok da bide zavisna na toj energenci. Posevno voli je regioni kada što ke ima zatvaranje na kapacitetite što se osnovani na Fosilu Nigorjeva. Mora už te sega da se razmisluva koji vid na reorganizacija na работnite mesta, na ekonomski odsektor što je zavisen na tije sektori, ke nastane. Znači toa ne može da se planira sega, znači mnogo po jasem, mnogo po fokusiran proces na planiranje je potreben, treba da se razmisluva kada ležat novite rabotni mesta. To je veki se nasetuva, se navestuva ta investiciji vo fotonaponski centrali. To je odličen, odlična alternativa. Se navestuva pogolemi, može bi, pogolemi formi na podrška za drugi formi na održljiva ili zeljena energija, naprim. toplotni pumpi. Duri nekoj formi na hydroenergija. Tukaj su mnogo vnimateljen bitekih hydroenergijata, samata po sebe je mnogo problematična, no postaja tu slovi vo koji što može bi i ta bila prifatljiva. Isto tako imamo veternata energija, ima drugi formi, drugi alternativi. Makedonija nosi do ovih okolni državi, se delo odeden na evropski prostor. Kada što se otvarat, pazarite za energija i kada što ima isto tako mnogo poveke razmenana energija prek u granicite. I na krajatna krištata nema ništo strašno vo ta smisla da ima po golema razmenana energijata prek u granicite, da ima praktički uvos i izvos. Sepaki, samata Makedonija, jedno golemu iznačeno transitno podrče vo ta smisla i ta loga, ke ima i ponatamu. I tukav povetrno nema ništo lošo. Znači, smorovam je zedan različen energetski sistem, koji što je mnogo poveke povrzan među narodno, no iso tako i vnatrešno. Kada što i samite građeni žiterite stanuva at proizvoditeljina energija, na jedno mnogo po mikronivu, no iso tako i mnogo golema, potrena mnogo po golema koordinacija. Među državata, privatni zesubjekti i sigako ono i tretij od sektor. Smorovam tukav za nevladinite organizacije, no i ovaj novi je formi što se pojevua sega za drugi, ne li kooperativi. Sekak vi drugi formi na organizacije koji što se slučuva na lokalnog nivo.