 Er der lyd? Okay, ja. Ja, hjertelig velkommen alle sammen. Det er rart at se en næsten fyldt aflag. Vi har stadigvæk masser af ledige pladser heroppe, venstre, front row. Så I er velkommen. Processen, vi skal tale om i dag, eller det, jeg skal fremlægge i dag, det er jo resultatet af en længere process. Nu vil vi komme til de beslutninger, som jeg har sagt før. De ramme beslutninger, som vi har foretaget i universitetsledelsen, på basis af alle de input, som er kommet. Og her står processen jo beskrevet, som vi kan se der. Og vi skal jo helt tilbage til sidste år, hvor bestyrelsen faktisk tiltroede problemanalysen. Og så var vi i december til januar. I endnuværende år, der blev Analyse panelet af ekspertgruppen nedsat. Og vi fik jo rapporten hen, tæt på sommerferien, han i juni måned. Og kommentarerne fra Analyse panelet. Og så giv vi nok huske, at i august måned, der havde jeg fornøjelsen af at fremlægge universitetsledelsens forslag til beslutningerne. Vi skal måske lige huske på, hvad formålet er. Det kan man jo godt miste lidt, når der går process i det hele. Vi stod i en situation, hvor vi alle sammen er kendt af, at vi har problemer, vi tumler med. Og det blev også klart afdækket i ekspertgruppens og Analyse paneles kommentar. Og det er jo dem, det der er sommer forløst. For det her, det skal jo helst ikke være en normal tilstand for universitetet, at vi skal processere i et væk. Vi skulle gerne komme hen i en situation, hvor vi rent faktisk begynder at beskæftige os med det, som i virkeligheden tænder os allermest. Det, der er tæt på vores faglighed. Og det er jo ligegyldigt, om det er en administrativ faglighed eller en vinskablig faglighed. Det er jo der, at vi skal hen alle sammen. Og det synes jeg, at vi skal huske at holde os for øje. Nå, det er nok sådan her, når der er to. Så kan man jo vælge. Så har vi haft en høringsfase, som er forløbet derfra 15. august og så frem til 19. september. Det første, jeg skal sige, det er en rigtig stor og dybfølte tak til alle sammen. 600 siders høringsvar, det synes jeg, er entet mentere end imponerende. Og det viser altså noget om det store engagemang og den dybtfølte dedikation, som medarbejderne føler til universitetet. Så hjertelig tak for det. Det viser i hvert fald, at vi står på et fast grundlag rent beslutningsmæssigt. Og så nu prøver jeg at kigge på det overordnet. Nu tager jeg det meget overordnet. Selvfølgelig er der mange forskellige synspunkter i en høringsproces. Og selvfølgelig er det så ledes, at ikke alle synspunkter vil finde genklang i selve beslutningerne. Men ikke det som ændrer. Så hvis jeg ser på det sådan overordnet set, så må jeg sige, at der er i store træk meget sølige opbakning til det forslag, der ligger. Og så er der selvfølgelig nogle hjørner. Histapiste, dem skal jeg nok komme ind på. Men i overordnet træk, så er der meget store opbakning til selve forslag. Og det synes jeg, der er meget tilfredsstillende. Og så er det der med 600 sider har jeg nu læst dem alle sammen. De er læst, og det er voderet, og det tog lang tid. Og det er også der, for vi først vinder tilbage nu. Så under vejs, der vil jeg prøve på at opsovere nogle af de, hvad skal vi sige sådan, essensen af nogle af høringssvaren, sådan de mest markante, og kommentere kort på dem, og så kommer beslutningerne ned under. Så der står en trækhand ud for, som bullet point, så betyder det beslutning. Og der står en diamant, så betyder det en kommentar til høringsprocessen. Bare sådan så i kender min interne logik her. Det var det, jeg sagde, generelt opbakning til de overordnede linjer i beslutningen, især opbakning til øge delegation. Det centralt beslutningskraft og profilering. Der er også en generelt opbakning til den nye organisation af administrationen i fælles administration, og i administrative center. Og så ønsket har også været udtrygt hele vejen igennem, ønsket om medindravelse. I processen, selvfølgelig også generelt, men også i processen, og så også en advarslem, pass nu på, at det ikke går så hurtigt, så i køres over, så altså den nødvendig tid i processen har også været et fremherskende element i høringsvarne. Der er også udtrygt nogle bekymringer, og nu røber jeg jo ingen hemmelighed ved at sige, at hovedvægten af høringsvaren, som relativt set, der kommer der rigtig mange høringsvarer fra den administrative del af universitetet, og det er jo nok også naturligt, som forslaget det lov. Og der er også nogle bekymringer, og dem skal vi jo være ærligere omkring. Og en bekymring her er, hvad nummeret sammenhængelig administration forsvinder den nu, ender vi med at have fire forskellige fakultetsadministrationer, der damper i stedet hver sine retninger, så en fællesadministration, der sidder tilbage på den ødeøg, for nu at sige det lidt direkte. Og det er jo en bekymring, som man kan have, så det er altid så, at når man går fra noget til noget andet, så er man altid bekymret for, hvad mister man ved at tage det skridt. Det ved jeg godt, men jeg mænder lige om, situationen, vi står i, er ingen tvivl om, at det skulle ske noget, og jeg opfatter også det her som et helt afgørende skridt, og det kan jeg jo også se på baggrund af høringsvarne, og det er det opvaktning til. Men derfor så bekymrer man en rejel, og vi skal forholde os til den. Jeg kan bare sige, det er ikke universitetsledelsens politik, at der skal ske, hvad hedder det, en mindre sammenhæng i administrationen, tvært imod. Det har jo stadig vækstholdet, som jeg om, at universitetsdirektøren bliver den, der har det øverste håndtag i administrationen. Alle visedirektøren vil komme til at referere til universitetsdirektøren, og det sammen gælder administrationcheferne på de administrative centerer, at de så har en dobbelt referens, som er kommet tilbage til sidenhendt. Det fritager jo ikke den samlede kreds administrationchefer, vicedirektører og universitetsdirektører for at sikre en sammenhæng af administration. Den administrative kvalitet, der flere, der har påpeget, at en af de ting, der faktisk var godt ved der, hvor vi er allige nu, det er, at der faktisk har sket et kvalitetsløft på nogle af de administrative områder. Og altså det har vi jo ikke tænkt os at skylle ud med badet vandt. Vi har jo stadigvæk tænkt os, at der skal være erfaringsudveksning på tværs imellem de administrative miljøer. Vi er stadigvæk tænkt, at man kan mødes i de her forer, at man kan blive opgraderet. Og vi har stadigvæk tænkt, at der er fældes procedure for universitet. Godt. Så er beslutningerne. Målet, kunne vi sige. Og det er en ting, hvor jeg mår erkende, at det første beslutning, så oplevet, der manglede vi præcision, for det er forkert. Men vi havde ikke behandlet de tekniske administrative medarbejder, helt lige værdige med de vinskabelige medarbejder, og meget fokuseret på de vinskabelige. Og det vil jeg godt sige. Det var en fejl, og i det beslutningsdokument, som vi kan se på nettet, lige efter den her chance er over, da vi lige kunne se, at der har vi også nævnt med behøver af respekt og omhoved. De mange af vores medarbejder, som arbejder med tekniske administrative, er dele. Og jeg vil godt slå fast. Det her er jo det universitet, hvor alle arbejder får universitet. Og det gælder de vinskabelige medarbejder. Og det gælder de vinskabelige, og det gælder også de administrative og det tekniske personale. Det her sted fungerer ikke, uden at vi fungerer sammen. Så bare sådan for at gøre det helt klart. Og så igen lidt med målet, hvordan vi gerne skulle ende hen, når vi er færdige. Ja, stærke faglighed og høj kvalitet i alt, det vi gør. Det har altid været vores mål, og det skal det fortsætte med at være. Og så respekt for de vasitet, og også mere fleksibilitet, end det, vi har i øjeblikket. Det er også et af målene. Det er legering og medindravelse. Og så skulle vi gerne ende med at have et stærkt, internationelt forskningsintensivt universitet. Det er vi allerede, men det er jo en skade til, at vi er ambitiøs og fortsætter med at gøre det endnu stærkere. Og så skal det altså være et inspirerende sted og en god arbejdsplads for alle medarbejder og alle studerende. Teknisk administrativet, vinskabelige og de studerende, det skal være godt sted at være på Aarhus Universitet. Det er det, vi skal hen. Det der er, hvad hedder det, dispossessionen til beslutningerne, den kan I kende. Det er akkurat den samme, som vi brugte i sin tid, i beslutningsopleget, og det er også den, der fremgik er en lysepanelisk kommentar og ekspertgruppens rapport. Så den har vi fastholdt for ikke at forvirre begreberne mere end højst medvendigt. Så I kan forhåbentlig genkende overskrifterne. Og så vil det gå til den figur her, som er nævntlig sidste gang, som I godt kan huske, det her med, at vi skal tænke på ledelse på det her universitet, og det gælder både administrativt og også vinskabeligt. Nu er den vinskabelige strengt, der er vist der. Den administrativ kommer i den næste presentation, jeg skal holde for administration. Men det er den vinskabelige, der er vist der. Og så kan man se, så skal man tænke på det, hvis som overlappende ledelsesteam, hvor man, hvis man nu for eksempel er institutleder ud over at have ansvaret for sit institut, så har man også et fælles ansvar i fakultetsledelsen for de andre institutter. Og det ansvar skal man påtage, så det forventer vi, at en institutleder kan og gør. Det er det, der ligger i det. Og så er der nogen, der har sagt, okay, betyder det så, at vi sidder rundt omkring det bord, og så stemmer. Nej. Så vi holder universitetslån. Nej. Vi sidder omkring et bord, hvor beslutningerne de trafes. Men der sidder en for anden af bord, som har retten til at træffe den endelige beslutning til sidst. Og det er det her tilfælde, dekanen. Bare fordi det her, kan jeg se på høringsvand. Det har der været lidt debatt om. Og jeg synes bare lige, at jeg vil sige, vi går ikke op mod universitetslån. Vi har stadigvæk en enstreng ledelse. Men vi har et forpligtende teamarbejde med vores institutleder, hvis vi dekaner. Jeg har et forpligtende arbejde med dekanerne, som rejter, og med brugrejter. Og lige ledes på institutterne. Værskeinstitutlederen har et forpligtende samarbejde med medarbejderne, eller med, hvad hedder det, afdelenklæderne, som nu falder sig ud på et endeligt institut. Så det var lige for at få præciseret den. Og grunden til det her, det ville jeg godt nævne. Det er det her med, at man kan altså kun samarbejde sig igennem et universitet. Vi kan ikke råbe igennem. Og derfor er det her altså vigtigt. Og det er noget, vi alle sammen skal leve op til. Så vil jeg godt sige, og det er en ting, som vi kan nævne, der ikke ser nu, at der kommer en trækhand på. I beslutningsdokumentet, så står det, at administrative ledere også kan deltage i nogle af de her ledelsestimes. Vi har det jo på universitetsledelsen, der sidder Universitetsdirektøren jo. I fakultetsledelsen står der nu også i dokumentet, at administrationchefen sidder, og der står også, at chefreudgiverne kan sidde der. Og i institutledelserne, der står der også, at da kan man have Institutsekretariatslederen til at sidde. Det står al dokumentet nu. Og det har været et ønske. Det er noget, der er fremkommet under høringsprocessen, og det har vi altså efterkommet. Ja. Ledelsestilgeringen er nærværd. Som I kan se fra høringen, som står op for oven, så som nogle af bulletpunkterne, det er altså opbakning til det ledering til institutledere og protikaner. Og så har der også været spurgt om det ledering til ledelseslaget under institutlederne. Nu skal vi lige gøre, at det er ikke alle steder, hvor institutterne er så store, så det er nødvendigt at have et ledelseslag under institutlederne. Det er lidt forskelligt fra institut til institut. Men som I så på den foregående figure, ikke så tænker vi på det, som overlappner ledelsestimes. Og det indebærer selvfølgelig også, at man har en delegation til dem, der indgår i teamet. Eller så fungerer sådan et team nemlig ikke. Så der vil også være delegation til de niveau, som er under. Og så kommer jeg tilbage til, hvordan det bliver aftalt, hvad det er. Det står så forneden, at det er det kanere, ikke delikanerne, men det kanere, men skyld. De uddelegere ansvarer til institutledere og protikaner, akkurat som i forslaget. Og så er det sammen, det er altså et samarbejde, man identifierer de områder, det er relevant at uddelegere. Det er et dokument, at uddelegering især er vigtigt, hvad andre går økonomi, ansættelser og afskridelser. Det er, fordi det er kerne emner, når man arbejder på et universitet. Det er noget, der interesserer alle medarbejder. Og derfor er delegation her vigtigt. Så er det stadigvæk fortsættelse, med at ledes delegeringer nærværd. Der er også en opbakning til en øget delegering til protikanerne, i forbindelse med deres tværgående opgaver. Det er det, vi tidligere har kaldt bond. Nu kalder vi det udvalg. Det er et udvalg for uddannelse, og vi har et udvalg for forskning og ekstern samarbejde. Og der indgår protikanerne i, med stor vigtighed. Og så er der været et spørgsmål, er der ens delegation til protikanerne i forbindelse med de her tværgående opgaver, og det er vi diskuterede i universitetsledelsen, og kommer ret hurtigt frem til, ja, det er det, der giver mening. Vi gør ikke her, at der er en protikan, der må her til, altså det giver ikke nogen mening. Så når man samarbejder på tværste, så er vi nødt til at have en fælles forståelse for hvordan man uddelegerer. Så beslutningen er, at universitetsledelsen uddelegerer ansvar til protikanerne, i forbindelse med de her tværgående opgaver, og afgør i det hele taget det så på dekanen niveau, hvad man ellers vil uddelegere til protikanerne. Og så er den anden, og det har noget med nærværet at gøre, det kaner noget fakultetssikkerteriatet kan etablerer sig i faglige miljøer. Eller vi har altså været op til de enkelte, hvad hedder det, fakulteter selv at bestemme. Men fra universitetsledelsens synspunkt, så har der ikke noget, der tænker ind til at sidde i bygdenen nord for engagen. Ökonomi og budget, ja, der bliver opstillet nogle centrale principer i forbindelse med økonomi. Der har været i høringsprocessen opbakning til principerne. Så der har været noget med, hvad menes der egentlig med, at fakultetet udgjør en, hvad hedder det, en soldariske enhed? Det er hvad der spørgsmål, hvad betyder det? Jeg kan måske starte med at fortælle, hvad det ikke betyder. Det betyder ikke, man får sønsforlagelse, ligegyldigt hvor stor underskud man producerer. Altså det gør det ikke, for nu er det ikke bare ærligt, det er ikke det, det betyder. Men det betyder jo, at man på et fakultet kan have aktiviteter, som man anser for, at være så vigtige, at vi beholder dem, også selvom de isoleret set giver økonomisk underskud. Jeg kan lave en et eksempel. Hvis man nu har en stor forskningsinfrastruktur, det kunne være et skib. Det er nemlig dyrt at have sådan et, som tøffer rundt. Så har det godt været svært for det enkelte institut at holde fast i det her skib. Det er en stor opgave. Men fakultetet kan gå ind og sige, det her er så vigtigt for helheden, at vores forskning er, at vi har råd til den infrastruktur, og så må alle være med til at dække det. Og beslutninger herom, de træffer selvfølgelig i fakultetsledelsen. Så det betyder jo altså, at der er sådan en hvervend mulighed for, eller det er ikke kunstsalet, som man behandler de enkelte instituter, som isoleret øger, der bare hytter sig selv og sine. Det er altså også et ansvar for helheden, og det er det, der ligger i den økonomiske soldeitet. Men som sagt, det behandles i fakultetsledelserne. Så er det været med de store tværgående cendre, hvordan vi håndterer dem. Det er lidt svært at svare på det spørgsmål, indtidt, fordi der er mange forskellige cendre. Nogle er indlejet under instituter. Det er helt uproblematisk. De håndteres via institutet. Men nogen har en institut længende karakter. Og der er lidt forskellige konstruktioner rundt omkring. Og husk nu på, at vi går sådan set ind for, at vi går rundt omkring. Så det overlader vi trygt til det enkelte fakultet og finder ud af, hvordan man håndterer de her enkelte, større, indtil de spændende cendre, som der ofte skal tale om. Med de centrale principer fastholder vi fuld transparent omkring fakulteternes og instituternes indtægter og udgifter. Jeg tror, jeg sagde sidste gang, der er ikke noget alternativ til det her. Fordi hvis ikke vi er under at få skabt fuld transparent, så vil alt omkring det er belagt, og det kan vi ikke leve med. Det giver nogle meget ufrugtbare diskussioner. Så lad os få fax på bordet, det er det, der rejser om. Mulighed for at understøtte høj, fagelig kvalitet at forbedre indtægningen på institutnivået. Det betyder, at man skal have så meget kontrol over sin økonomi, så man også kan se, hvordan kan jeg rent faktisk forbedre den. Og dermed for mulighed for at gøre noget af det, som jeg har ambitioner og ønsker om at gøre. Og endelig så fastholder vi det der med, at fakulteterne fungerer altså soldarisk økonomisk enighed. I øvetlige små universitetet fungerer som en soldarisk økonomisk enighed for fakulteterne og administrationen. Lidt mere om økonomi og budget. Kan det overføres overskud mellem ord? Har været et af spørgsmålen. Det er jo også spændende. Hvis nu er jeg bare ti kroner opgaver, så har jeg været sikker på, at jeg får dem igen næste råd eller skal jeg ud og lave lidt bensin-afbrenning. Altså bensin-afbrenning synes jeg, man skal holde sig for god til, hvis jeg nu skal være helt ærlig. Igen udfremt betragende om ansvar for en helheden. Det her, det er jo noget, man må afklare på det enkle fakultet, hvilke regler man har for det her. Men automatisk overførsel og overskud, det går ikke, er den simple grund, at det kan vi ikke gøre på universitetsnivået. Der er vi nemlig, har vi et resultat, og hvis det ender et plus, så kører man underskud lige øjeblikket, men det får vi rette op på. Men hvis det ender et plus, så ryger det altså ned i egen kapital, og vi skal i en længere dialog med bestyrelsen for at få lukket op der, hvilke betro jeg. Så der er en binding der, og den binding forplanter sig selvfølgelig til nogle bindinger på fakultetsnivået, fakultederne og specieller, og dem skal fakulteterne selvfølgelig overholde. Så derfor kan man ikke bare sige, om det er orden, du bruger bare at løse i år, det kan man ikke. Man kan arbejde med, at man noterer, hvad har man egentlig presteret af overskud eller underskud i fortiden, og hvis der så står et eller andet samlet overskud, så kan det jo være et vigtigt argument for, hvordan man agerer i det kommende år. Altså, der er ingenting, der forpænger egentlig at lave fornuftig aftaler på fakultetsnivået. Og det hænger også sammen det der med at arbejde med fireårig budgetter. Hvad betyder det? Det betyder jo ikke, at man så har et fireårig budget, som da ikke kan pilles, eller hvad er den ikke. Man har jo et resultat hver eneste år, og så forholder man sig til de næste fireårige. Men det er altså en rigtig god idé at prøve at sku ude fremtiden, og så se, hvilke udfordringer er der, der egentlig kommer. Exempel, forventer vi faldende ståintekter over de kommende år, så er det der fornuftig at få det ind i budgetterne, så man kan se, hvordan kan vi håndtere den udfordring. Forventer vi stigende eksternede intekter, så er det også med at få det ind i budgetterne, så man kan justere ind efter forventningerne. Institutterns budgetterresultat undskyld fastlægges af fakultetsledelsen. Det er også et igen fakultetsledelsen inden her. Fakultetsledelsen beslutter fordelingen af miler til fælles fakulterer formål. Det var lidt med den soldariske ting, jeg talte om før. Fakultetsledelsen beslutter, hvilken andel af institutets intekter, der først direkte videre til institutterne og efter hvilke principer. Der står så en se, hvordan fordelingen af pengene bliver til institutterne, hvor meget automatik er der i, at pengene rører direkte ud. Det kommer da en proces for, og der blev det så aftalt. Så er det kommet til ansættelser, og der er der nogen, der har skrevet, det var godt nok et meget detaljeret afsnit. Hvorfor er det nogensinde i det? Ja, det érlige svar, det er, efter universitetsledelsens opfaldelse, det er virkelig et kærnepunkt for alle medarbejdere på universitetet. Alle interesserer sig for, hvordan går det med kommende ansættelser. Så hvis I nogel er sikker på, at vi lige her har en fødselsforståelse for, hvordan det er, vi gør den slags ting, så er det altså nødt til at være, hvad hedder det, relativt detaljeret. For ellers ender vi altså i en situation, hvor det bliver meget ændrig, der er nogen steder, man føler, der er meget ændragelse, andre steder, der vil man ikke føle, der er meget ændragelse. Så det her, det er faktisk et forsøg på at forpligte os selv. Det er derfor, det er også et detaljeret som det her. Så er der noget med, at vi har sagt, at man skal jo aftale nogle procedure for, hvordan er det egentlig, man for at tage ansættelser? Hvad lægger man væk på, hvad ansættelser, hvad betyder kvalitet, at dem, der skal ansættes på universitetet? Alle de her procedure, skal aftales i de rette organer. Og der har foran, altså institutforan, der har de ønsket at være medlem, der er de ønsket at være medbestemmende i forhold til udformning af de her procedure. Og så er der nogen, der har spurgt om tilsvarende procedure for ledere ansættelser. Det er altså sådan, at vi skal gå ind og se på vores vedtægter, så har vi faktisk en ret detaljer af beskrivelsen, hvordan vi foretager ledere ansættelser. Det er noget med, at der er nedsættelset rådgivende udvalg, som skal rådgive om, hvordan man eksempelvis ansætter en institutleder. Der står faktisk også som en premis for det, at det skal man være sikker på, at den, man får ansæt, er spiselig, for nu at sige det på den måde, er spiselig for institutet, at det vil være en fornuftig leder, der kan sikre sig op bakken på institutet. Så det er alle de der ting, de står faktisk vores vedtægter, og derfor har vi ikke gennemtaget dem her i forslaget. Men de står faktisk i vores vedtægter. Så er der kommet et spørgsmål med TAP, om TAP og studerende skal med i ansættelsesudvalgene. I altid at sige med hensyn til TAP, så kommer det jo, synes jeg også an på, hvad det er for et ansættelsesudvalg. Hvis nu det er et ansættelsudvalg til en teknisk administrativstilling, så går jeg ud fra, at det er en procedure, man har overalt, ellers så er det i hvert fald det, man skal arbejde hen imod. Hvis det er en vinskab ved ansættelser, så skal man udgå det, om man har baggrund for at bidrage til at foransætte dem rigtige person der. Og der er det jo altså i høj grad, i vinskabet med ritter, der tæller ind, og uddannelseskvaliteten, hvor god er man til at gennemføre sin undervisning, eller hvis man er i inden for rådgivningsbranchen, hvor god er man til at gennemføre det. Så det har vi ikke tænkt os at, og hvad hedder det at sige, at der skal være, det sammen gælder de studerende. Vi har ikke tænkt os, at der skal studerende ind i ansættelsesudvalgner. Til gengæld ser vi meget i gerne, at de studerende er til stede, hvor man aftaler procedyrerne for, hvordan det er man ansætter, og hvordan man lægger væk på, ved ansættelser. Så der er en overordning i justering, i forhold til forslaget, tidligere der stod, at en forudsætning er at institutterne for mere indflydelse. Nu er det faktisk meget forskelligt, hvor det er øjeblikket på de forskellige fakulter, og derfor står der nu væsentlig indflydelse. Og her er beslutningerne, som er justeret, let i forhold til forslaget. Fakultetsledelsen sikrer effektive procedyrer for ansættelser, der klart beskriver ansvarsfordeling, kvalitetsmål og ansættelseskriterier. Altså, man skal vide, hvad det er, man går efter, når man ansætter. De akademiske råde og de relevant filer, der stod, at de blev forlagt ansættelsesprocedyrerne. Det kan vi godt se, at det var ikke skarp nok. Så nu er det altså af statet, at det mere forpligtende skal inddraves i udarbejelsen af ansættelsesprocedyrerne. Og så gør jeg opmærksom på, at de studerende er til stedet både i det akademiske råde og i institutfore. Så institutledelsen har indenfor rammen af institutisk budget ansvaret for alle tab-ansættelserne, og som jeg lavede før, at man også inddraver tabber, når man ansætter tabber. Alle ansættelser er ved personal i tidsbegrænsestillinger, dog ikke karrierstillinger, det viler på institutledelsens bord. Og så har institutledelsen initiativ retten her. Kan i værk sætte opslag af nye stillinger, som er jungt forsker, tenuretrack, lektor, seniorforsker, seniorrådgiver og professor. Men institutledelsen er forpligtet til at rådeføre sig om en slag med institutes lektorer, seniorforsker og professor. Nu er vi realistiske. Det kan være så stor en mængde, så det ikke er realistisk at nå at gøre det. Men det skal i hvert fald være en repræstentativ undergruppe her af. Og det kan i rolig lese, som det er ikke en to-tre stykker vi taler om. Det er altså en repræstentativ gruppe. Så institutledelsen nedsætter bedømtelsesudval efter fakultetetrækningslinjer og rådførser inden nedsættelsen med en gruppe som skal sidde i et bedømtelsesudval. Hvad er det egentlig, der giver mening her? Så Perus her betyder ikke, at det kun kan være professorer eller det kun kan være lektorer. Perus, det betyder nogen, der har forstand på det område som, eller i hvert fald, er beslægtet inden for det område, tæt på det område, så man kan vurdere, hvem der skal sidde i et bedømtelsesudval. Så det kan være, at det kan være, at der skal sidde i et bedømtelsesudval. Institutledelsen tager beslutning om udvalet til, at disse kandidater er kandidater til andetelsesamtaler og i værksætterdise. Og så institutledelsen rådfører sig med en gruppe af Perus, vi har gruppen igen her, inden der sendes en indstilling til det kanen om antallelse. Og så skal det kanen selvfølgelig påse, at stillingsbestømmelsen eller stillingsbedømmelsen og deres indstilling, at det sker efter de fast sattet regler og også i kvalitetsmål. Og det er jo dem, man har været med til at aftale projektyrerne for, der indgår jo også, hvad er det, vi lægger væk på, når vi ansætter folk af høj kvalitet her. Og så er det jo, det kanen har den endelige beslutning til sidst, om indstillingen kan tiltretes. Men altså initiativ retten og hele vejen igennem, det køres altså af instituttet. Med inddragelse. Ja, der blev nævnt, at medinddragelse er altså en adgang til information. Det er altså ikke nok, at man bare får noget at vide. Det er vi faktisk meget enige i. Det vil jeg heller ikke følge mig inddraget af. Så medinddragelse har mere en adgang til information. Så er det blevet spuret til fremtiden for de tværgående forer. Hvad skal jeg være ærlig at sige, at det kommer lige om lidt? Den har vi lige tænkt os at parkere lige for næreverk. Vi har et issue der, der ved vi skal diskutere, hvad det er for en rolle de tværgående forer. De er knyttet op på vores kerkenaktivitet i øjeblikket. Hvad det er for en rolle, de skal spille frem over. Men det er ikke meget presserende, som vi ser, at vi lige får afklart det her. Og der er altså nok processer at gå i gang med, som er mere umiddelbart vigtigere for afsluttet. Men vi har ikke glemt det, så vi skal nok følge op på det. Så er det også at være opbakning over også i de PHD-studierende. Og så, når man lande nu være, det man opretter noget nyt, det må jo ikke betyde at kontakten til studienevner PHD-udvalg, og dem bliver neddåslet. Fuldstændig enig. Og så er der peget på en udfordring med indflydelsen for de administrative samarbejdshorganer. Og her har vi så beslutningerne, og de er altså justeret, lidt i forhold til forslaget. Det kan beslutte i samarbejd med formand for det akademiske råde, og så skriver vi nu, skal i stedet for kan, altså skal inddraves i planlægning, gennemførelse og opfølgning på rådets møderne. Hvordan det akademisk råde for mulighed for at og tidligere studer diskuterer, og nu skriver vi, hvordan det akademisk råde for mulighed for at blive inddravet i vasenlige beslutninger, for at udfordre beslutningerne trafes. Det er i hvert fald et skridt i retning af mere inddravelse. Og der er vi altså lytte til højringsvarne. I samarbejd med medarbejdere og studerende og de valgte samarbejdsorganer, hvordan institueltes valgte samarbejdsforer kan inddraves. Beslutningerne skal afspegle lokale behov og lokale forskelle og formidles til medarbejdere. Institutanlederen er ansvarlig for at afholde medarbejdermøder mindst to per år. Det her ved der de punkter, hvor der er nogen, der har sagt, det er for få, og det er for mange, så vi har holdt fast ved to. Man skal altså mødes med sine medarbejdere. Så altså to gange om året, det kan jeg jo ikke sige, så hvad man sidder lården af hinanden. De to nye udvalg, de tidligere bond, de skal fremlægge forslag om, hvordan medarbejdere og studerende sikres indsigt og medindravelse i udvalgetens arbejde. Det er et punkt, det er et stort mysterium for mange medarbejdere, hvad der sker i de her tværegående udvalg, og det må vi blive nødt til at rette op på. Og så kommer den der med de fire tværegående og vores fremtid skal afklare, så du har den jeg løftede for før, den parkerer vi lige fra nærværende, men vi har ikke glimten, vi skal nok huske at tage den op. Så er der med hensyn til studenterindravelsen her, så er der sket en lille justering i den overordnede, hvad hedder det, overordnede bemerkning. Der står her de studenterpolitiske organisationer, det POD, studenten skal inddraves mere, før så stod der bedre, og det står også lidt uklart, hvad bedre det betød, da vi kom til at læse det selv, så derfor har vi altså skrevet det mere for plægtene mere, og det håber jeg ikke, der er nogen, der har noget mod. Og så, den anden er nede, et organ oprettes, det beslutning med deltagelse af de studenterpolitiske organisationer og medlemmer af universitetsledelsen og så kommer det som suplement til dialogen i studienevner POD-udvalg. Vi har ingen ambitioner eller ingen ønsker om at neddrosle studienevneres og POD-udvalgnes betydning og indflydelse. Tværdig mod så ansætten for at være helt afgørende for, at vi kan bedrive vores virke på fornuftig vis, men nu er det altså precisere, at det er suplementet andet. Og det kan mødes regelmæssigt med studerende og med POD-studerende på fakultetsniveau. Det er også en beslutning. Så kommer vi til, ja, billede, det er alt knænge og jeg ved ikke, om det er jeg ved ikke rigtig, om det er det rigtige billede lige til at tale om organisatorisk indretning af fakulteterne, fordi det er knavler der graver op, men det er sindssygt spændende, og jeg kan kun opfordre, at man holder sig orienteret om, hvad der foregår i alt knænge. Det viser i hvert fald, at man arbejder for føden her på Aarhus Universiteten. Ja, det er en organisatorisk indretning af fakulteterne. Og der har vi kigget på, hvad det er på indspillende. Der er opbakning til eftersyn af institutsstrukturerne. Den er faktisk i gang, hvor de er forskellige fakulteter med varierende grader. Og her under også eftersyn af studenævns strukturen det har der været opbakning til. Så er der været en bekymring for om processen for at tilstrækkelig, eller giver tilstrækkelig inddravelse, og har den fornødende tid, hvis jeg skal oversette landet nu være med at gøre det på en måde, så medarbejderen føler sig kørt over. Og så er der opbakning til det særlige fokus på det er lige ved at kalde det vores træ, tidligere skoler, institut for uddannelse og pedagogik, som blev fremhævet i forslaget internøret aktiviteterne på ST og så business-aktiviteterne på BSS. Det har der også været opbakning til det fokus, der var nævnt i forslaget. Så beslutningerne fastholdes ligesom de var i forslaget. Eftersyn af institutsstrukturen for at få en hensigtsmæssig institutorganisering, der understøtter faglighed og samarbejde. Og så eftersynet skal sikre motivation og medbestemmelse og skal være bredt inddragende, givest en nødvendig tid og ske under afvejning af andre i gangværende processer. Så kommer vi til kommunikation. Der er opbakning til revidering af kommunikations- og profilerings praksis i høringen. Og der er også opbakning til en mere dialog-baseret ledelseskommunikation. Og så er der kommet en sætning ind som sådan er overordnet, og det for at præcisere, at med det forslag der kommer, så får vi kommunikations medarbejder, der sidder på de amistrative centerer. Kommer til at spille meget, meget rolle for den faglige kommunikation på institutterne. Og det er vi altså valgt at skrive ind på den måde her, at de amistrative centerer skal have mulighed for at agere direkte på de linskablige miljøers behov for faglige kommunikation og profilering. Og præciserer den del, at den er kommet ind. Og beslutningerne ser ud her, at de er justeret at da tænke lov, og ud, jeg skal nok lige komme tilbage til, hvor kommunikationsstrategien og praksis revideres under inddravelsen af medarbejder og studerende. Tidligere så stod der grundlæggende revideres. Og så var jeg til et møde med kommunikations medarbejderne som partagte mig på en meget, meget civiliseret og høflig måde og tak for det, at det kunne godt læse som om at det, vi har lavet, det overhovedet ingenting er ved, at det pinder vi faktisk lidt disrespektfuld. Så nu er valgt det mere lyske ord og revideres. Som også afspejler virkeligheden. Så touche, tror jeg vil sige. Den interne kommunikation skal i højre grad baseres på dialog og udtæxlinger i det argumenter. Ja, det er vi helt enige i, og det er også det, vi har besluttet at gøre. Og så er den ekstærende kommunikation skal have et tydeligt og fagligt fokus. Vi diskuterer savligt her på Aarhus Universitet. Og vi diskuterer ikke POP, så tror jeg, at vi skal oversætte det. Og Universitetes hjemmeside revideres med henblik på øvrigt brugerevendighed. Her står også noget med grundlæggende, men det er altså revideres igen ud fra det samme hensyn som før. Brandingsstrategien revideres med inddravelser, medarbejder og studerende. Man skal kunne profilere Universitet fra Kulted, Institut og Centra, der gøres op med nuværende praksis, hvor det centrale enigheder nedtognes. Jeg skal altså være helt over den, og være stolt af sit Institut, eller sin adminstrativ enighed. Og det skal man også have lov til at fortælle om verden. Der etablerer større fysisk nærhed mellem de kommunikationshandsvarelige og de lokale vinskabelige miljøer. Det var det, der var nævnlig indledning, til den ekstra set, der kom ind på den foregående slejt. Så kom jeg til den adminstrativ understølse, så jeg tager lige en sluk vand. Hvis vi tager høringen, så er der altså været opbakning til en etablering af fælles adminstration og adminstrativ centret. Der har også været opbakning til at øge et brugernærhed, og der har været opbakning til en forængning af adminstrationen herunder, herunder færre vicedirektør områder. Det ser vi så på, hvordan det så er fællet ud. Men inden i går er det så at sige, så er der også været en bekymring, og her kommer den igen. Jeg har nævnt den før, men jeg nævner den igen. Der har været en bekymring for at tabe af kvalitetslyftet og oprettholdelsen af en fælles standard. Der har også været en bekymring for, om vi mister forståelse for, at der faktisk er nogle ekstærende krav, vi skal leve op til. Der er rigtig mange ekstærende krav, vi skal leve op til, og opfinde vores egne løsninger i vores egne rejne at vi nødt til at rapportere til de ekstærende myndigheder på en ordentlig måde. Så der er mange krav. Det er helt korrekt. Og så er der også en bekymring for, at vi inddrager i den fremadrettede proces. Så der har været mange kommentarer til placering af kommunikationsområdet. Det er sådan et del område, der har været langt. Flest kommentarer til. Og så har der også kommet en del forslag til andre justeringer og flytninger til forfælles af administrationen. Vi synes, at den her enighed i virkeligheden burde høre til over i det, vi styrker område. Og dem har der været en del af. Jeg går bare opmærksom på det, så skal jeg nok fortælle, hvordan vi håndterer dem lige om lidt. Det her er beslutningerne. Og på den her slide, der er de justerede forhold til forslaget. Amonstrationscheferne, og det er det samme, de får ansvar for de administrative centrer, det vi tidligere har kaldt frontoffice. De refererer til universitetsdirektøren, og de refererer til dekanen. Vi fastholder altså dobbelreferensen. Det er der nogle, der har spurgt til, men vi fastholder. Amonstrationscheferne indgår i universitetsdirektørens ledelsestim sammen med visetdirektørende. Det er det øverste administrative ledelsestim på Aarhus Universitet, der udgør sig den krigs. Og så er der dialog om opgave og relationsinstitutter og beslutning om det mest optimale arbejdssted for de engle medarbejder, de administrative centrer. Og tidligere der, vi skrev, det tages institut, leder dekanen af Amonstrationschefen, og så er det jo helt naturligt, at der sidder ikke mange medarbejder og tænker, hov er det her, vi bliver rullet over. Nej, det er det altså ikke. Der kommer altså en dialog der, diskussioner om, hvad der er fornuftigt. Og der er indsk, der indgår både funktionschefen og den enkelte medarbejder. Så laver jeg med at frygte det, vi skal nok opføre os ordentligt. Så er Amonstrativ understøjels, det aftales lokalt hvilke opgaver, der skal løses i relationsinstitutterne og hvordan samarbejdet mellem det Amonstrativ centret og institutsekretariaterne skal organiseres. Igen altså, vi skal vende os til, at beslutningskraften i højere grad ligger ude lokalt. Hvordan det går ikke, det hele det sander til, hvis det skal komme ud til det hele, så det her er igen et eksempel på, at det løses lokalt. Fakultetsledelsen beslutter i dialog med Amonstrationchefen Niveauet for Amonstrative understøjelser af institutterne. Og tidligere så stod der minimumskvalitet. Og det faldt også rigtig mange for bryster, det kan jeg godt forstå. Betyder det nu, vi skal til at have en ringer-kvalitet? Nej, det er ikke det, der betyder. Så derfor er det nu udskifte beslutning, som et nødvendigt standard. Men i det ord, der ligger der også en flexibilitet indbygget. Og det betyder jo, at man kan, man kan på de enkelte institutter vælge at have forskellige standarder med, så må sige. Men det står så et nederste bullet, der skal man lige have lov, at det kan. Og grunden til det, det er også, vi kan jo ikke risikere, at der begynder at blive ansat en masse mennesker på institutterne, som i virkeligheden laver det arbejde, som andre, der sidder et andet sted, de udfører i dag. Altså, vi skal opføre os ordentligt. Og så skal der øvrigt også være penge til det. Det er jo også en anden ting. Det er jo ikke idén med det her forslag, at vi skal til at bruge flere penge på administration. Så amistativt bistand derude over afholdelse instituttet, og det fordrer altså tilslutning fra dekan. Så med hensyn til antallet visdirektørområder i fælles administrationer, så er det nu fastsat til, at det bliver reduceret til fem. Og der er titlerne på visdirektørområderne, og bygninger, og bygninger, det var et tidligere økonomi og planlægning, men det drejer sig om bygninger. Så taler vi lige ud af posen her. HR, IT, uddannelse, forskning, og er hver samarbejde. Det er de fem visdirektørområder, som vi har besluttet jo, universitetsledelsen er fasthøj. Og så kan man jo begynde at spekulere lidt over, hvor står kommunikation hen? Det kommer jeg til lige om et øjeblik. Men inden jeg gør det, så vil jeg bare lige prøve at vise jer, hvordan det der det er tænkt stricke sammen. Så hvad hedder det, økonomi og bygninger, det er det nuværende AAU økonomi og det nuværende AAU plan, der slås sammen. Det, der sidder i backoffice, slås sammen i det nye visdirektørområde. HR, det er det nuværende AAU, HR, backoffice, IT, AAU til backoffice, uddannelse, DAU studier, DAU alumne, career, efter videre uddannelse, AAU library og international center fra forskning og talent, som kommer til at ligge under uddannelse. Og så er der forskninger, at være og samarbejde, det er de resterende dele af AAU forskning og talent, og så er det også dele af AAU viden, og så kommer TTO-enheden også ind under forskning og af hver samarbejde. Men så er der gode til kommunikationsområdet, for der har vi en hænger, og dem vil jeg beskrive, hvordan vi vil håndtere. Her har vi fået rigtig mange indspill, og jeg vil være ærlig at sige, at de peger altså i forskellige retninger. Og jeg vil også være ærlig at sige, at på et tidspunkt, så sad vi, og tænkte okay, hvordan tager vi nu højt af, for de her indspiller, og sådan ved at fordele LEGO-klosser rundt omkring på pladen. Og så kom vi til at kigge hinanden i øjnen, og så sagde vi, det går altså ikke det her, fordi vi risikerer faktisk at bryde med det, som vi har sagt, vi træffer, altså ramme beslutninger her. Og vi ved for lidt om, hvad der er ind i LEGO-klosserne til, at vi nødvendigvis træffer en vis beslutning. Så derfor så vil jeg altså nødt til at have en special process på kommunikationsområdet, at behov for at inddrage de berørte medarbejder i den process, og så afklare, hvor området skal være ind i fælles administrationen. Og der vil allerede nu sige, at det bliver pro-rektor Bialaikas, som kommer til at lede området den periode, og kommer til at stå i spidsen for processen. Så Backoffice ændres benævning til tilfælles administration. A EU-staber strategi omlandes til universitetsledelsens sikkerteriat med referanset til undertegnet til universitetsledelsen. Universitetsdirektøren får som opgave at etablere en mindre projekt og portfølles styringsenhed med referanset til universitetsdirektøren. Det er utroligt vigtigt, at vi får en rigtig effektiv og dygtig portfølles styringsenhed. Men vi står altså i en process, hvor vi håber på snart at have en ny universitetsdirektør. Jeg håber det er på plads. Ja, hvis jeg skal håbe meget, så vil jeg sige, at en årskiftet, hvis jeg er realistisk, det er det, jeg håber på. Men velkomne skal vi altså have til at være med inde og være med til at opbygge den her enhed, for det er meget, meget vigtigt, at den kommer til at fungere korrekt. Der har vi så den nye administrative organisation, som vi kan se. Så hvis vi nu starter fra Venstre, der kan I se, at under rejter hænger universitetsledelsens sikkerteriat. Det er lidt vanskelig at læse, at universitetsledelsen sikkerteriat under ledelsen af Kirsten Jensen. Så er der pro rejter at indtage rimme leder af kommunikationsområdet ind til den her process, og det regner vi meskiger i løbet af november måned. Indtil den process er kørt igen, hvor man finder ud af, hvad kommunikationsområds blivende placering er. Og jeg skal lige understreje her. Det bliver ikke som et selvstændigt præsentat. Så er der under dekanerne, der har vi de administrative centerer, hvor administrationchefen har en dobbelreferance til dekanerne, mens lige så vigtigt til universitetsdirektøren. Og der har vi det bedste muligt fordeles på de nuværende, på de her visdirektørområder, enten som et hele, eller som en opdeling. Og der har vi udpeget for at den nuværende administrationchef til at fortsætte det Olle Jensen. På BSS bliver det Nikolaj Harbjerg, og på Health, der bliver det Sten Haidt Jacobsen, og på Science & Technology, der bliver det Nils Damgård Hansen, som bliver administrationchef. Så er der i fælles af administrationen økonomi og bygninger, der bliver det Nilsjørn Rasmussen, der bliver visdirektør for området. Sjællotte Løngeholm er jo leder af plantingsavdelen, og vil indgå, under, hvad det hedder, det her nye visdirektørområde. HR, det er Luise Gade, der er visdirektør for uddannelse, der har vi udpeget Christian Torn, og for IT der har vi udpeget Christina Brededam, og så har vi en aftale med Christina Brededam, at denne stilling vil blive slået op i løbet af de senere forår. Og så har vi forskning, og af hver samarbejde, der har vi konstitueret John Westensee, som visdirektør, og den stilling, den vil blive slået op til forventet besættelse omkring udgangen af marts måned. Og det er jo klart, at sådan et, når det begynder at komme personer på, så er det altid svært, men jeg vil sige, vi har haft en god dialog med det her, og også en god dialog med dem, som ikke lige står på listen. Så lad os tage lidt om den videre proces, og ja, det er ikke så simpelthen, så derfor så kommer I altid til at lave et stykke arbejde selv, og I kommer til at hente information på nettet, fordi det kan jeg simpelthen ikke gennemgåle det hele. Det er godt nok mange procesplaner her. Men jeg vil godt sige, hvordan vi har tænkt det. Vi har taget beslutningspunklerne, som jeg har gennemgålet for her, og så er det faktisk en proces for at være et beslutningspunkt. Det bliver mange. Og de er selvfølgelig tilgængeligt på nettet, så lige så I kan se, men det er sådan, vi har tænkt det, så vi taget beslutningspunkler og lavede den proces for dem. Så det, det hører. Og så har vi jo haft et puslespil, for det betyder, at der er planer for en overordnet proces, der er planer for de administrative processer, og der er planer for processerne på fakulteterne. Og de skal jo hænge sammen. Der er jo nogle beslutninger, eksempelvis på, hvad hedder det, på den administrative side, som spiller direkte ind, også over til det administrative center, og dermed over til fakulteterne. Så der er vi nødt til at have noget afstemning der. Det har vi haft et stort arbejde med at gøre. Så sørger vi for en løbende opfølgning og sikring af gennemførelser og afslutning. Det er meget, meget vigtigt, at vi alle sammen kan følge med, som processen skriver frem, og vi har tillid til, at det her, det sker faktisk lige som beslutningen, er foretaget. Det er ikke bare et stykke papir, men det er rent faktisk blevet implementeret. Og implementeringen den kan følges på au.dk skrøsdreje problemanalysen. Og alle kan følge processerne på deres område. Det kan godt være, at vi siger, reager hjem nu, og så lige kigger, og så kliger ind, og så skal det nok komme på nettet, der bliver arbejdet rigtig hårdt på det lige nu. Det her er sådan et eksempel på, hvordan det kan se ud. Det er den overordnede amistrativ proces. Jeg går lidt mere i detalje med den på amistrationsmødet. Jeg vil bare sige, hvordan det er. Ude til venstre, der har vi tidsrummet, og så står der processerne her. Til venstre står der for de amistrativcenterere, til højre, der står der fælles amistration. Så er der processer, og nogle af dem er fælles, men de kører så ned igennem, hvad hedder det, arket der. Så sådan der kan I altså følge det, og se det på nettet, og få datorne. Men det er måske, at I kan se helt fornede en der, der slår en ring omkring februar. Det er der, vi regner ved at være færdig. Det her er så et eksempel på et fakultetsbeslutning. Det her er et eksempel fra health. Der kan I måske op for oven. Der kan I måske genkende, hvad hedder det, nogle af overskrifterne her, der står ledelsesdeligeringer nær at være i første søgle, og så står der økonomi at bygjere de anden, og ansættelser. Og der kan I så se igen, at tidsaksen går ned af, og så kan I se, at der er taget højt at få de enkle processer hele vejen ned, og så kan man klige ind, og få mere information. Så en sequenz på fakulteterne, og fremdriften, planlægger vi. Man må se, at man kan følge grafisk. Det, jeg håber på, og nu vil så se, om det kan lykkes, det er faktisk, at man kan se en farvelægning, så ledes I tak med, at blokkene bliver fyldt op, I tak med, at der er fremdrifte i processerne, så vi alle sammen både kan se, at der sker noget, og så se, hvad er det, der er afsluttet. Det er i hvert fald intentionerne. Og det var hvad jeg havde at sige, så jeg ville sige tak for opmærksomheden, og så ville jeg give ordre til jer, og der er otivt så mange spørgsmål, men dem tager vi. Nu er jeg rundt og snakker med alle sammen, så jeg ved godt, hvad jeg vil sige nu. Jeg hedder Bryarna, og jeg er ikke farlig. Nu var I så venlig at klappe, så det ville jeg indtil videre tage som opbakning. Ikke det eneste spørgsmål. Jo, så kom der et. Tak, tak. Du får lige en mikrofon. Mit navn er Kirsten Lagerhinder, jeg er timeleder for efterviderevdagens fælleservice, tror jeg som en lokalte. Kunde du uddybe lidt om tankerne for EU-områden på universitetet? Ja, der kommer nogle, som sagt forslaget ligger jo, som det skrev her, men så er der jo efterfølgende proser, og jeg nevnte det der med, at der også været nogle forslag til nogle dele af fælles registrationer, del af fællesamstationen, som måske skulle følge over til en anden del. Og det er vi nødt til at have en ordentlig proces for at følge, og så begynder vi at flytte med noget, vi ikke rigtig ved, om de berøver den medarbejde og hovedet er interesseret i, og om det giver mening osv. Så det er vi nødt til. Så er der også en anden skildeflade, som er imellem fællesamstationen, og så, hvad hedder det? Nej, jeg skal ikke sige skildeflade, jeg skal sige samarbejdsflade, vi skal jo have til at lære det, det er samarbejdet, det rejser om. En samarbejdsflade i mellem fællesamstationen, og så de amstrative sender, ikke? Og der kommer også, som en del af processen, er der noget, der skal flyttes den ene eller den anden vej, ikke? Men det er ikke så lidt, at vi forestiller os, vil jeg godt sige generelt, at der er sådan en sker massive flytninger, bare for at bero lige, ikke? Men vi har fundet, at det var meget, meget vigtigt, at her fra starten af, at så skal alle, så skal de vide, hvem det er, man refererer til. Så hvis jeg nu skal sige det sådan på det, den amstrative område, så vil jeg sige, hvis man er medarbejder, så har man en funktionschef i dag, den funktionschef har man også i morgen, ikke? Og så tager vi den derfra. Så er der nogle af funktionscheferne, som får en ny visetdirektør, de skal referere til, eller også skal de referere til en amstrationschef. Så det er sådan... Der er en... Nu har jeg hørt, jeg er jo i går, at de her ændringer, de åbner næsten, tror de kræft her, sådan per militant. Er det korrekt, opfattet? Ja, hvad hedder det? Referensen træder i kræft, så snart mødet er slut. Så det er helt korrekt. Anderskade, jeg kan egentlig, hvad hedder det, amstrationscenter ART. Når man laver enderophænge nu herfra, for... Funktionscheferne forestiller man sig så, at organiseringen i de lokale administrationcenterne kommer til at følge centraladministrationen, eller skal der være lokale variationer i det? Altså, som sagt, i første omgang, så er tingene som de er for funktionschefen. Og så er det klart, så kommer der om process efterfølgende. Og altså, hvad den ender med, det ved jeg jo ikke helt præcis. Men en ting, der er i hvert fald er klart, det er, at man skal kan spejle, man skal kan spejle aktiviteterne på de amstrativecenterer, op i et visdirektørområde. Fordi visdirektørområderne har jo stadigvæk et meget, meget vigtigt ansvar, selvfølgelig sammen med resten af administration, for at vi er nødt til at have nogle fælles politikere, nogle fælles prosedyrer. Vi kan ikke bogføre på forskellige måde, for eksempel. Så vi er nødt til at have sådan nogle ting, der bliver fastlagt, og derfor er den connects meget, meget vigtig. Giv det dit laften, jeg sidder over i økonomien og... Du skal lige holde mikrofonen lidt tæt af. Jeg sidder over i økonomien, nu kan jeg så rejne ud. Hvordan med vores samarbejdshudvalg, er det også lige som ophørt fra dag i stado? Nej, det... Jeg skal sige tak til Per, at han advarmer om det spørgsmål, det vil komme i dag. Nej, det er der, der vil blive etableret, og det kommer til at ske her i løbet af den kommende uge, men det er gennemgårigt på administrationsmødet bag efter. Der kommer der til at blive etableret nogle intrem samarbejdshudvalg, som så vil fungere i en periode indtil vi er helt færdige hen i omkring januar og februar måned, og så træder den nye samarbejdshudvalgstruktur i kraft. Men altså indtil at tro beslutningen om anden, så eksisterer det nuværende. Men altså, det kommer altså i næste uge, da begynder vi at gå i gang med intremstrukturen. Og vi har ting på det. Ja. Jeg har en spørgsmål fra poskasten 2014 snappel.au.dk, som man kan skrive til med spørgsmål, mens mødet er på. Det er fra Annemarie Eckert Olsen, der er Senior Lecturer på Institut Huddasser Patrogic. Hun spørger om, at der er nogen planer om, hvordan der kan komme mere direkte tabsupport til de enkelte faglige miljøer. Bl.a. for let af den administrationsbyrde, der gennem nogerne er sæve ned til web-medarbejderne, meget dyretid. Der bruger alt for meget tid på noget, de ikke altid er særligt god til. Ja. Altså, hvis jeg har kommet med en specifik plan for det, så har jeg virkelig begyndt at det tegne regulerer rundt omkring på universitetet. Og det gør vi ikke. Vi har netop lagt væk på, at der skal være en flexibilitet. Så det er der, det er jo noget, der kommer til at indgå i den videre proces, hvor man aftaler imellem administrationschefen, dekan og institutleder, hvordan man forholder sig til med hensyn til den fysiske nærhed. Så det er jo sådan nogle ting, der vil komme til at indgå i de diskussioner der. Det ligger altså i processen. Det må du gerne komme med. Ja, jeg kommer nu med dit først. Så gør vi. Godt. Det er fra Lotto Kofo Eludisen, da karrierekonsulent i EU Career Arts. Kan du sige noget mere om, hvordan vi skal sikre sammenhængene på tværs inden for karriere og alumnet i den nye struktur? Er vores funktionschef stadig vores funktionschef? Det sidste, som jeg sagde ikke, er den funktionschef, man har i dag, har man også i morgen. Det er svaret til det her ja. Og så man sikrer sammenhængen på tværs, det er jo et af de spørgsmål, at også blive stille af en bekymring for at her det er sådan en administrativ sammenhæng. Det er jo den fælles opgave, som hele administrationen står over for underledelse af universitetsdirektøren, som jeg snart håber, vi har på plads, men sammen med visetirektørerne, og sammen med administrationcheferne. Det er den forpligtende opgave, der ligger der. Så, hvordan det præcis sker, det vil I forumme, og hvad det er at tage beslutningen om. Det hedder Lene Birksø, og jeg sidder så nu i et eller andet intimerim, SU, kan jeg rejne med. Hvad med de advastative center med SU-system der? Er der ting på det? Jeg har tænkt i fælles administrationen, men hvad med det andet? Altså mit, men som sagt, det er jo noget, som kommer senere, hvor den nye SU-struktur bliver fastlagt, så har vi også tid til at debattere, hvordan vi gør det her mest muligt. Men jeg tror, at man kan være ret sikker på, at de administrative center bliver så store, så de skal have deres eget samarbejdsudvalg. Det er egentlig sådan, synes jeg, det tager ender. Så det gælder jeg på at blive et udfaldt, men vi hører som sagt gerne på tænksomme udspil, og vi har altså noget tid til at fastlægge den indenlige struktur. Derudover, så skal vi så andet ting, jeg også lige vil nævne, det er, at vi har også låget os selv en evaluering af hele SU-strukturen på tidspunkter derfor har vi ikke gået så meget ind i det her, fordi vi synes lige som, at det skal håndtere sig via samarbejdsudvalgsystemen i gode åren. Men jeg nævner det her, som et addendum. Ben, det er også det, med den værelsk institut. Jeg har i bent. Jeg vil gerne ro til ledelsen for en meget fin håndtering, og en meget fin omgang med de her reformer. Jeg vil gerne spørge lidt ind til ekonomin. Som der står i Krimianne, follow the money eller som Bill Clinton sagde, is the economy stupid. Kunne du ikke tage lidt højere? Jeg har lidt tvært, at vi helt hører dig. Jeg vil gerne spørge lidt ind til ekonomin. Nu har vi hørt håndtering af processen og så videre. Kunne du uddype, hvordan ekonomin ser ud, måske i de kommende år, altså ved at behov for ekonomin. Jeg kan sige, at vi lavede en plan sidste år, hvor vi var igennem en tung process. Og da sagde vi også, at det, vi gør her, er, at vi også i virkeligheden har lidt ekstra luft, og derfor to besparelserne, lidt større end der var nok til bare lige at komme i balance. Så det, vi kan sige i øjeblikket, er, at vi føler, faktisk planen. Forkast ligger på niveau med, hvad det er, hvad vi har regnet med. Så det betyder, at i endeværende år der kommer vi akkurat lige som vi har bisjeteret, der kommer vi ud med et underskud, og til næste år der regner vi med at være i balance. Og det har jeg ingen grund til at være på det grundlag, jeg har nu, og tvivl på, at vi kommer. Så det er, hvad det hedder, det er planerne. Og så foregår der jo en masse rundt omkring i verden. Ikke mens på uddannelsesiden. Og før vi helt præcis ved, hvordan det ender ikke, så ved jeg ikke, hvad der kommer til os ude fra. Men jeg kan i hvert fald sige, at den plan, vi har lagt, og det, vi følger efter, der må vi sige, at der ser det meget, meget fornuftig ud. Så jeg har ikke nogen, jeg har bestemt ikke nogen hæmmelig besparelses rundt det lige på papieret. Når man siger det sådan. Så har vi et fra poskastningen. Det er fra Tim Rasmussen, som siger, at spørger i forhold til ansætelser af lektorer og professorer, kan man høre oplegget, som ansætelseprocedyderen kører institut, hvilken data er indstillet, hvor det kan så kan sige ja eller nej. Det kan være lidt trælt, at køre sådan en proces, seriøst fra den berøjede kandidat, hvis det kan sige nej. Hvordan sikrer I, at institutets indstilling ikke ændrer I et nej? Ja, det blev jo rigtig godt. Og så vil jeg nødt til at sige, hvordan sikrer institutledelsen, at det ikke ændrer I et nej. For det er jo en forpligtelse her begge vej. Og her hænger det jo snert sammen med det, vi har nogle procedure, og et fakultet har også nogle kvalitetsmål. Så får vi at sige det lige ud. Man er altså nødt til at komme med... Nu taler jeg så lidt vinskabligt, men er nødt til at komme med kandidater, som er god og over det kvalitetsmål, man har aftalt. Og hvis man gør det, hjemme, hvad skulle man gøre, så har en dekan, så er I underkendet. Men dekanen har altså også et ansvar for at sikre, at der er kvalitet på fakultetet. For det er drønt vigtigt for hele, at det er for hele universitetet. Så kan I garantere, at dekanen altid vil sige, ja, nej, det kan I ikke. Men så vil jeg sige, sommer man lige tænke om at have en dialog. Det har hørt altid gode ting af dialog, også under vej. Det er jo samarbejdet, når det kommer til stykket. Hvis man er gerig fornuftig, så er chancen for, at det sker meget mindre. Nu tager jeg en sluk vand. Jeg skal jo ikke trække det ud af munnen på her. Set 2. Så vil jeg godt slå det af, med at sige, mange tak for fremvødet. Både til jer, der er her i salen, men også jer, der sidder og føler med på streaming rundt omkring et land. Jeg er rigtig glad for den her stor opbakning, der har været til processen. Og så må jeg appellere til, at I bliver ved med at vise det samme ankesemang, indtil vi er helt igennem det her. Og så håber jeg meget, at når nu vi kommer hen der i februar og måned, at vi så kan sige, okay, nu har vi rent faktisk gjort noget rigtig godt for Aarhus Universitet. Og nu er tiden kommet til, at vi for alvor fokuserer på det, som jeg i hvert fald personligt brænder allermest for. Jeg mangler til at høre nogle gode faglige historier, ikke? Også på mit bord. Det er dem, man bliver høj af, det er dem, man tænder på, og det tror jeg, der gælder os alle sammen, ligegyldig hvilken faglighed det er, at være presenteret. Så jeg vil opfordre det, og øde jeres bidrag til processen her, så jeg er sikker på, at vi skal komme godt i mål. Jeg synes i hvert fald, at både jeres kommentar ankesemang, det tyder rigtig godt. Så mange tak for det,