 Dā, slušaju tevi. Dobrī. Ties 10 vidētāt, kādī, pēcokalov. Nadeglava. Tam, gudja, viss ir gda. Agīt un mēčes lausveicau ignēts darbu ielu programā. Viņa piekseptu vēkiem, kur ienicē narkotiks trīkā paktvījā. Šī ir viņa darpu devēja bīdības dielogs un dragriportera kūpīgi veidot aizfilmu, kurā tiek abskatīti narkotikliet oršanas situācija vālstī. Množes to narkomājumāk nedostukmē, spēcītam. Mēs arī ir Īkšu pērājiem. Balīzīgi, kādāk ir ir kādāk ir kādāk, ka mēs arī ir Īrkotis ir parītās. Vēl vēl kādāk āpērši – kādāk ir Īrkotis. Un kārštīs apļaļas ir mēs, atsistētās mēthās rādākītās. Mēs nekādūr arī, ka arī ir Īrkotis arī arī Īrkotis. Vēl jau pamiem, kā kā mūčam, arī arī nerībā un vakts. Tā kā arī jauniešanas arī, ka parmanam ļauzākiam ļoti, ka ir nekāl jau gribēt pandas pārāzie. Vize ir līdz mēlītus ne ir jau, ka malu par uberonus. Vienk vciju, jo tezinu, tad mēlīm labi. Tev� ir vienkāl vajadzēt, mēlīdēs, nezēs. Pridlai, esi unīga tā kā vizmožanais daudz, bērūt unīga špricija, prinosit, izpolzīvaši špricija. Nidāk, su korotu. Aš tu toši unīgi izpolzīvaši pranazīgi? Nidāk. Tad vēl užšījau, zeparžadīja, tu tošu balmīt nekoču. Nidāk. Tagad mēs esam šļirča mainas punktā. Tad ir šļirča maina, ir informācija. Ir vizdažādākā veidu šļirces. Tad jūs arat nodot jā, lietotās. Nu, šeit ir mazatēstu tēlpa. Veidzam ekspres testus. Gan hiv, gan hepatīts B, C, syfilis. Nūtie, karī mūsu jau, kas medmās, arī veids brūča abstrādi. Ir klāt arī konsultācijas. Tas ir sociolā darbinie konsultācijas, psichologi konsultācijas. Vai tēju, vai cetru dienās karstos zupu var, dabūt šeit notiek, gan semināri, gan lekcijas, gan mūsējā bibliotē, kad mums ir. Es jau būtu finansēmsta varētu izdarīt vairā. Bez kaitēm mazināšanas, kas pasirgā narkotiku lietotē veselību. Svarīks biedrības dialogs uzdām, sirpīs aiztīt cilvēku stādiem pakalpojumiem, ar kuru palīdzību viņa vēr pārstāt lietot narkotiks. Tomas ir viens no biju šieblītotājiem, kas saņējums šeit atbāst. Nē, jā, mēs esam uzaudz atkrīgāt ģimenēs. Esam atkrīgais lietvojus. Viss esie spējumās narkotiks kopši 12 gadu vecumu. Nu jau kaut kāda laiku paliek, tie ir. Mēs nājas nomiris. Man jau daudz draugi nomiršu. Viss man draugi nomiris no pārduzēšanas. Jau no paši sākuma. Es ne sāku lietodēļu tā, kad man patik lietodēļu. Es sāku lietodēļu tā, ka man bija problēmas dzīvē. Jau no paši sākuma. Es jau nevarēja normālu dzīvot. Pieniem dzīvu tādu, kādi vien ir. Tas pats ir ir kur atkarīgi cilvē. Narkotiks man palīdzēja prviņām nedomāti. Es varēja turpināt dzīvot, netikļot cilmokot. Kaut kā pieņem to, kas notiek apkārt. Bet tas bija kā naistos audzam. Ir tāds man salīdz nājums, ar to, kad narkotik lietvoši, ir tas pats, kas apčurāties zemā. Nu sākuma būs silti. Tāda, tad man jau bija problēmas. Tā, kad man viņš ir vēl vairāk. Plus, vēl sapiedrība man nepieņam. Un uz lieku vēl problēmas, kaut kāds policīja man nepieņam. Uz lieku vēl problēmas. Es lietoja vairāk, vairāk, vairāk, vairāk. Viss pār nedadzājuši. Tani pat laikā tagad, kad es ne lietoja, es strādēja, es maksāja nodokļus. Es pasa, kur Tantiņa ir zielas labrīt. Mēja pasmāja. Vākara metanē palīdzēja aiznest. Abuldīši līdz mašīnē. Es esmu sabiedrības dali. Ražīgas sabiedrības dali. Atbildīgi, pienācijai. Tieši tā pat kā jau kurš citi. Mēja pasmāja. Mēja pasmāja. Mēja pasmāja. Mēja pasmāja. Mēja pasmāja. Mēja pasmāja. Mēja pasmāja. Mētadons tas ir medikaments, ko mēs lietojām opīlīd atkarīgiem pacentiem. Viņiem aizvietotu, šotai opīlīdu, lietošanu, heroinu lietošanu, viss biežāk ar medikamentu. Positīvais ir tas, ka faktiskus metadons lietojot parēzāt dāvās. Lietojot teksim ļoti. Vajag mēs nenovērojam nekāds blakus efektus pacents ir darbas pējīgs. Vienžāli jāsaktā, ka metadons ir valsts finansāts, bet būt pranūrfīns ir jāmaksā pašiem pacentiem, kas, protams, pasliktiņš šotai ārstēšanas piejami, bija bieži vien ir ir tādu, kā mēs lietas, kā mēs lietas, kā mēs lietas. Pasliktiņš šotai ārstēšanas piejami, bija bieži vien ir tā, kā ir indicēt. Tieši būt pranūrfīni, no zēmēšana, bet finansiā labstāk uzdēļ, to visi pacentver atļauties. Potom, kāda paievīlās metadonovē programa vlātvī, tu būu liet 10 nesat, ja vstāl naņu, ir mēs mēs lietas, kādā jārstīt, vēl ir jārstīt, kādā jārstīt, ir, mēs vienkār, ko seks laukas. Vienkā jūrīk, kādā jārstīt, mēs vēl ir tādēt ir visi, bet būu būu lietas, bet kādā jārstīt, kādā jārstīt, kad vēl ir pradzējās, Mēs, kā jau viņu, reizbērši arī. Vienkār, mēs piekāršu. Mēs arī kāds arī arī labus, kā kā vēl mērāk. Puškot! Puškot! Kā kā mēs, kā kā skorta, vēl mēs vēl mēs. Es mēs nozavoti, kā tādāk ir ļotiši informāciju, šklicīju. Mēs, kā kā kā kā mēs, kā par pēc kopārītī sētā. un cēja hipotīcija raptavēna 18% intravernālzā narkotiku lietotājiem. Šļirču apmāņu, ja mūsu sabiedībā ir diezgan stīgmatizējošo nosodošo un lielā, kad ar sabiedības iznesa, prot kāpēc veizīkšāli šļirču apmāņas programu, bet ši programu ir spierādījumiem balstīt pasākumi, kur ir pirrādīja savu efektivitātim. Mūsu bijusi ir hiuprofliks punktu klienta aptāvajā, kurā mas meģinājums saprasta, viņi ir apmierinātē resošiem pakalpojumiem, un kas viņus traucēja piemēram biežāk izmētošus pakalpojums. Un viņu šiem aspektiem bijšt, kad viņi radzīmēši, kad piemēram mazās pašvaldībādi viņa adzīmēši, un viņu šeit nav problemi šī pašvaldības policijas, dežurēši netānu hiuprofliks punktu, kas viņus tie šā vēdā ietekmējā apmeklēt to punktu. Ir neskaitām pētījumi, kur pirrā to jām pašvaldības policija darbojās, pretkaitājiem mazanāšanu, tad šī hivimficijas izplotības, ir īstki protamsīdžas reis augstākiem, un ir īsts, ka klients neapmeklēsi šo kātējiem mazanaši pakalpojumiem protums. Latvijā par narkotiku labāršana lītošana ir parzētu sūdināli, bet jau pārkāpums izdarīcākārtot gadu laikā, vartraudēt ciet uzsocs. Aztums 1% no 17.5 sovēkiem, kurī gadu tie paistrēt par nozēgumu izdarīšu narkotisko vielu reibumā ietika lietotāju. Viņi nav lielie narkotiku izpūtītāju. Mēs pajautājām rīgs pašvaldības policijai, kā pēc viņti kļoti cenši nūtvirt narkotiku lietotājus. Latvijā kriminalīku mēju parzētu atbrīvošanu sūdiet personi ir palīzais atlāds magāk nuzievu. Un lielie, kas intreša obieks ir tieši, šie izplatītai, šie tirgotai, šie pārdevēji, lai caur viņi ķediem izviet uz piegādātājiem un piem, kas arad ar vistos ar sabiedribēt. Un šajā situācija pilnība atbrīvot lietotājas nūsūda, nebūt racionāli, jo viņi ir vienīgē, praktiski pamatā liecnieki, kas var palīzēt, izētu šiem tirgotājiem. Un ja tu var piedāvēt viņiem alternatīju, vai sadraboties ap policijam. Vai ne, tas bijaš viņi refektīvāk, nekā vienkārši, jameizkonstēsim, ka konkrēta personi ir lietojusi, nu, tā ir tavo problēm un ēmājās. Pakažitiem netavu narkomana, mor būtī uz tādi dzīlera. Pēc mūta, sporta dienā ja kaut, ir vienkārši keļa, labi ir dzīlera. Labi pristukus kad būt to brauc, nu, tev mēs mēs vien tādīt. Nu, daidies šļoti rūnāja pālātļa, un mums ir tā, sī var pālīds īpat lietu labzi, kas ir un lielās, hospitalized, ir arī policijas rindās? Tā lielākā problēma no tā, ka lietošana kriminalizāt ir tas, kad tas vēcinu sociālu istumšana. Cilvēk, kas lieto, nietai cik baidās. Baidās gan arī arī šo problēma iznest, ka tā ir viņiem problēma. Jautājumā par kriminalizātas, izsodiem, jo arī konkrētos gadījumos, ka cilvēk ieselvērs nelietu, un viņš ir izgais rekbilitācija. Viņi dzīviet uz aukšu, bet tur ir vēs tur. Administratījiem, sodiem, sodanaudām. Viņam ir blotķēti konti, tie esu izpildītāju sežu zāstas. Ka rezultātā, no tam cilvēkam ir ļoti grūti, ja kļauties atpakaļa sabiedrība. Što tu domājuši, dekriminalizācija? Eta! Harašo! Tu esi, ja šitājuši, tu ir ķirma dla pristupnikās, bālniecās, bālniecās. Tas nautikai biju šo lītotāja ekspertu un sociālo dārbinieki mīdus. Patiesnis spiekrīt, ka dekriminalizācijiem nepicīšam. Vajadzētu to, mēr, risināt šo ļautēmu tieši politiski, lai mainīt šo likumdošanu un mēklētu citus risinājums, jo sodīšanas politikas sevinu attaisnojas. Man siedoklis, ka lietošanu būtu jādikriminalizē. Jo to slīdzekļus, kas tiek ieguldītīja, šī valsts soda uzlikšanai un soda izciešanai būtu liederīgā, ka novirzīt tieši uz personu ārstēšanu. Jo šobrīt tie līdzekļi tiek iztērēti nilederīgi. Jo persona atkal. Pēc kāda laika, no nāka instituciju redzis loka. Nalieciet atkriegiem vairāk ciest, mēlēt vienkā savu tuvieniek. Vajadzēt, lai nu nedariet neko, vajadzēt, kaut ko lai neškļūs laimīgs. Vajadzēt, nu nedariet pārviņa vismas.