 Všeobecná deklaracia lidských práv v Českém jazyce. Toto je náhrávka LibriVox. Všechli náhrávky LibriVox sa ovo v public domain. Pro další informácie nevo pro účast na projektu navštivote LibriVox.org. Namluvil mi roslou všedevý. Všeobecná deklaracia lidských práv. Úvok. Uviedomí toho, že uznáni všerozené dústu, tojnosti a rovných a nescizitelných práv členu lidské rodiny je základem slobody, spravedlnosti a miru ve sviete. Že zneuznáni lidských práv a pohrdáním imy vedlok barbarským činům urážícím sviedomí lidskva a že vybudovaní svieta, ve kterém lidé, zbavení strachu a nôze se budou tešiťi slobodie, projevu a presviečení, bylo prohlášeno za nejvyššicí lidu. Že je nutné, aby lidská práva byla chránena zákonem, nemáli být človiek donúcenú chilovace, když všeostatní celhalo, k odboji proti tyraní a utlaku, Že je nutné podporovat rozvoj prátelských vztahů mezi národy, že lidspojených národů zdúraznil v harte znovu svoj výru v základni lidská práva, dústojnost a hodnotulické osobnosti, vrovná práva múžu i žen a že se rozhodu podporovat sociálny pokrok a vytvoriť lepší životní podmienky ve viečí svobodie. Že členské státy převzali závazek zajistit ve spolupráci z organizácii spojených národů, všeobecné uznávanie a zachovávanie lidských práv a základních svobod a že stejné chápanie těchto práv a svobod má nesmírný význam pro dokonalej splnení tohoto závazku, valné zhromáždiení vyhlašuje tuto všeobecnou deklaraci lidských práv. Jakož to společný ciel pro všechni národy a všechni státy, zatím účelem, aby se každý jednotlivec a každý organ společnosti ma je tuto deklaraci stále na mysli, snažil výučováním a výchovou rozčížuť útstu k tiemto právom a svobodám a zajistit postupnými opatřeními význam prostátnými a mezinárodními je ich všeobecné a úči neuznávanie a zachovávanie, jak mezi lidem členských státu samých, tak i mezi lidem úvzemí, ježi sou pod jejich právomocii. Článek první Všichni lidé rodí se slobodní a sobě rovní, co do dústojnosti a práv, som nadení rozumem a sviedomím a mají spolu jednev v duchu bratrství. Článek druhy Každý má všech na prává a všechni slobody stanovené toto deklaraci, bez jakéhokolik rozlišování, zejména podle erasy, barvy po hlaví jazyka, návoženství politického nevojíného zmýšlení, národnostního nebo sociálního púvodu, majetku rodu nebo jiného postavení. Žádný rozdíl nebude dále čínen z dúvodu politického právního nebo mezinárodního postavení zemne nebo území, k nímž určitá posoba přisluší, ať deozemi nebo území nezávislé nebo podkoručenstvím, nesamosprávné nebo podrobené jakéhokolik, iné mu obmezení suverenity. Článek tretí Každý má právo na život, slobodu a osobní bezpečnost. Článek čtvrtý Nikdo nesmí byť držem v odrodství nebo nevolnictví, všechny formy odrodství a obchod z otroky sú zakázány. Článek páty Nikdo nesmí byť mučen nebo podrobovan kutému, nelickému, nebo ponižujícímu, zakázení nebo tretstu. Článek šestý Každý má právo na to, aby byla šude uznávana jeho právní osobnost. Článek sedmí Všichni jsou si všet zákonem rovní a mají právo na stejnou ochranu zákona bez jakého, kolik rozlišování. Všichni mají právo na stejnou ochranu proti jakékolik diskrimináci, ktorá porušuje tuto deklaraci a proti každému podniecování k takové diskriminácii. Článek osmí Každý má právo, aby mu příslušné vnitro státní saúdy poskytli učinou ochranu proti činom porušujícím základní práva, ktorá som mu přiznána ústavov nebo zákonem. Článek deváty Níkdo ne smí byť své volne zatčen, držen ve vás býe nebo vyho štendových námství. Článek desátý Každý má úplne stejné právo, aby byl spraviedlivie a veřejne vyslechnuť nezávisným anestraným saúdem, ktorý rozhoduje buď o jeho právech a povinnostech nebo o jakémkoliv presním obvinení v sneseném proti nemu. Článek jedenácty za prve Každý, kdo je obvinen stresného činu, považuje se za nevinného, dokud není zákonným postupem prokázána jeho vina ve veřejném řízení, nemž mu byli zajštieni vešké re možnosti obhajoby. Za druhé Níkdo ne smí byť odsuzen pro čin nebo opomenutí, ktoré v dobie kdy byli spáchány nebyli trestné podle státního nebo mezinárodního práva. Rovnež ne smí byť uležen trest tieší, než jakého bylo zde použit v dobie kdy byl trestní čin spáchán. Článek 12 Níkdo ne smí byť vystaven své volnému zasahováni do soukromého života, do rodiny, domova, nebo koresponence, ani útokům na svoj čest a poviest. Každý má právo na zákonov ochranu proti takovým zásahům nepo útokům. Článek 13 Za prve Každý má právo voľne se pohybovat a svobodne si voliť bydlište u vnitři určitého státu. Za druhé Každý má právo opustiť kteroukolik zemi i svoj vlastní a vrátiť se do své zemne. Článek 14 Za prve Každý má právo vyhledat si pred pronásledovaním útočistie výných zemých a požívať tam azilu. Za druhé Toto právo nelze uplatnit v případie stíhání v skutečne odvodneného nepolitickými zločiny nebo činy které sú v rozporu zcíli a zásadami spojených národu. Článek 15 Za prve Každý má právo na státní příslušnost. Za druhé Nikdo nesmí byť své volne zbaven sve státní příslušnosti ani práva svoj státní příslušnost cnenit. Článek 16 Za prve Muži a ženy, jak myle dosahnou plnoletosti, májí právo bez jakého koli omezení z dôvodu příslušnosti, rasové, národnostní, nebo náboženské, uzavžiť sniatek a založit rodinu. Pokud kde o manželství, mají za jeho trvání a pri jeho rozvázání stejná práva. Za druhé Sniatky mohou byť uzavreny jen se slobodným a plným souhlasem nastávajících manželů. Za tretí Rodina je prirozenou a základní jednotkou společnosti a má nárok na ochranu ze strany společnosti a státu. Článek 17 Za prve Každý má právo vlastiť majetek, jak sám, tak spolu z inými. Za druhé Nikdo nesmí byť své volne zbaven svého majetku. Článek 18 Každý má právo na svobodu myšlení s viedomí a náboženství. Toto právo zahrnuje v sobě i volnosti zmienit své náboženství nebo víru, jakož i svobodu projevovať své náboženství nebo víru, sám nebo společne z inými, ať vežejné, nebo sa okromne vyučováním, provádiením náboženských úkonu, boho službou a zachovávaním obžadu. Článek 19 Každý má právo na svobodu presviečení a projevu. Toto právo nevši pouští, aby niekto trpiel újmu pro své presviečení a zahrnuje právo vyhledávať, príjmad a rozšiežovat informácie a myšlenky jakýmikoliv prostředky, aby z ohledu na hranice. Článek 20. Za prvé, každému je zaručená svoboda pokojného zhromaždňování a stružování. Za druhém, nikdo nesmí bydnú cen, aby byl členem nejakého stružení. Článek 21. Za prvé, každý má právo, aby sa účastnil vlády své zemne prímo nebo prostředníctvím svobodňa vo lených zástupců. Za druhé, každý má právo vstoupiť za rovných podmínek do veřejných služep své zemne. Za třetí, základem vládní moci budiž vůvedu. Ta musí byť vyjadžená správne provádenými voulbami, ktoré se mají konat v pravidelných obdobích na základe všeobecného a rovného hlasovacího práva tajným hlasováním nebo iným rovnoceným postupem zabezpečujícím svobodu hlasování. Článek 2 a 20. Každý človiek ma jako člen společnosti právo na sociální zabezpečení a nárok na to, aby mu byla národním úsilím a mezinárodní stoučinností a soulados organizácií a sprostředky príslušného štátu zajištená hospodárská, sociální a kultúrní práva nezbytná k jeho tústajnosti, jak slobodnému rozvoju jeho osobnosti. Článek 3 a 20. Za prve. Každý má právo na práci na slobodnou voulbu zamestaní a z nás pravedlivé a úspokojive pracovní podmínky a na ochranu proti nezamestnanosti. Za druhé, každý, bez jakéhokolí rozlišování má nárok na stejný plát za stejnou práci. Za třetí, každý pracující má nárok na spravedlivou a úspokojivou odmienu, ktorá by zajišťovala jemu samému a jeho rodinia živobití, odpovídající lidské dústojnosti a ktorá by byla doplnena, kdyby toho bylo treba inými prostředky sociální ochrany. Za čtvrté, na ochranu svých zajmů má každý právo zakládat z inými odborové organizácie a přistupovat k ním. Článek 4 a 20. Každý má právo na odpočínek a na zotavení zajmená také na rozubné vymenzení pracovních hodin a na pravidelnou pracsenou do voľenko. Článek 25. Za prve. Každý má právo na takovou životní úroveňie, ktorá by byla 100 zaistí dýho zdraví a blahobit, zdraví a blahobit jeho rodiny, počítajíc vto zemé na výživu, šadstvo, byt a lekářskou péči, jakož i nezbytna sociální opatrení. Má právo na zabezpečení vnezaměstnanosti, vnemoci, či nespusobilosti k práci, či ovdovení, ve stáži nebo v ostatných případech stráty vydelečných možností, nastále v druh sledku okolnosti nezávislých na jeho vúli. Za druhém. Materství a dectví mají nárogne zvláštní péči a pomoc. Všechne deti a tí manželské nebo nemanželské požívají stejné sociální okrany. Článek 26. Za prve. Každý má právo na vzdelání. Vzdelání nechtie bezplatné, ale spen v podáč čátečných a základných stupných. Základní vzdelání je povinné. Technické a odborné vzdelání budíš všeobecne přistupné, a v rovnež vyšší vzdelání má byť stejne přistupné všem podle schopnosti. Za druhé. Vzdelání má snerovat k plnému rozvojlické osobnosti, ak posílení úcty k lidským právom a základním slobodám. Ma napomáhat k zájemnému prozumnení, znášendivosti a prátelsky mezi všemi národy a všemi skupinami rasovými i náboženskými, akož i k rozvojí činnosti spojených národů pro zachovanie miníru. Za třetí. Rdíče má i prednostní právo voliť druh vzdelání pro svediti. Článek 7.20. Za prve. Každý má právo s vodobodne se účastne kultúrního života společnosti, užívat plod úmnení a podívedleť se na viedickém pokroku aj ho výtežcích. Za druhé. Každý má právo na ochronu moralních a materiálních zájemu, ktoré vyplývají z jeho viedické literárne nebo umňolecké tvorby. Článek 8.20. Každý má právo na to, aby vládl takový sociální a mezinárodní rád, ve ktoré by práva a svobody stanovené v tejto deklarácii byli plne uplatňany. Článek 9.20. Za prve. Každý má vovinnosti v úči společnosti, niež jediné může voľne a plne rozvinnout svoj úsobnost. Za druhé. Každý je pri výkonu svých práv a svobod podrobený jen takovým umezením, ktorá stanovi zákon, vyhradne za tým účelem, aby bylo zajišteno uznávání a zachovávani práv a svobod ostatných a vyhovienno spravedlivým požadavku moralky vežejného požádku a obecného bláha v demokratické stolečnosti. Za tretí. Výkon tehto práv a svobod nesmí být v žádném případie v rozporu s cíli a zásadami spojených národů. Článek 30. Nic v této deklarácii nemúže byť výkládáno, jakoby dávalo kterému koľich státu, ktorékoľi skupiňa, nebo osobie, jakékoľi právo vyvíjet činnost, nebo dopouštece činu, ktoré by snežovali a potlačení niekterého správnebo niekteré ze svobod v této deklarácii uvedených. Výkon nec všeobecné deklarácii lidských práv. Tato náhrávka je v public toméň. Namlovil Miloslav Šedivý Záží 2008. Ta vera výrčená a mňačne er výrňk výbor a atli límir manna aterinar aj asome a mislí ratný a heta er stoj under frálse, ratvujse a flyje v hejmenu. Her som manna ratný hrava veľfrý vandbud a vandvýrňk her ta haftvisia reália Čeru, soma skaka samvyskú manna aterinar a aj hemshipan her som fosk nôjdu teľo a trovarfrálse sa kstami umá. Ta vera almič um at manna ratný veľa var v lovun um fosk iská veľa nojti som elstará a atáka týt upraštir môte herrej okuvan. Ta vera almič um at elva a stymprá výnane a Čauana aj mňačne. Vysotnáva si nôň hava sammajdu Čauaner a nudžum vášta tryksyňa a understöli manna ratný a dera va rát eav at frňa fram bôr u Ďalmana malom a bôte umlúskú manna v atmajra frálse. Limarujšne hava Čiltebunce týl a sammenu i sammajdu Čauaner had vyská fíja fá frát at manna ratný a understöli frálses ratný vyrá almiň výrdu o hliteň. Té, at atlir páršta Čilja hese ratný a frálse i frňsta tredenfíre test veknap je alfondrin heza, hemsivlúsinku, mannaranda som félaks mýfir atlatskú a atlatskú Čauaner výtuj entamale a kúr einstáker a kúr samfilakstány kastrňba fíre výfráleru a opalning a frňa výring výrdu o hliteň a frálse smál a výframsaknúň ešte a mňa nans a trňa a tej výrčený a hliteň atlasané a mňa ganháto. a fálčenúň i lima rýčenúň a fálčenúň i tajmonóntoň som ešte inna lukto obtara fýsta greň ötli mňašie ešte fálsa výrňga a mňa ratný teva šil a samvyské a ajafra kvárštou mňa a i bravo randa onir greň ötla a kráv o mňa ratný a frálse som ešte nenevný hezeivlúsink a staň mňa atlase Čo zkábal jen ešte samfielaxlým uprunov a nervíšifte som ležka oňa a mňašie, mňašie a mňašie a mňašie sa náše a mňašie sa náše 3 greň ajnou kvôr je ratný a frálsa oňa 4 greň Vora ve vairť, fie atler a ečenla skápat hyligan v smu. 18. Om onkrifia v viffer, som je tvárštým módu týmu grunratundom, som je honodřitia zamparš grunlou a urnanslovon, skala návr ratlaf a futler sem tý ratovýre v domstom nansens. 19. Angel skavrát, hul vilderlja hantíčin, setri vairhalt, eľa ďerde o utlaje. 20. Utláva sanan jaunratl ratvysa o almenná ratavíči, čo sa návrfia o uheftonu a o vilderljom domstomu, som skala také očiom ratnú detára o šilteru a o umutl revsumál vybera rašt. 21. Kôr som je rákardor fír revsumália fír, aj ratla v vera metr o sekur, in tlandu dômbir sekur, vy almenná rata kónk. Herzmanu finče futla tríkt fír v verju. 22. Angel skavrát fonu sekur v revsumália nôkonslén, oto sa očieril eľa aprilra löse, som ma rákardor fíre, hirá rákna som protsir, sámbar šlánslávn eľa lovom, ta je gerinva framt. 23. I helter skazrňká revsumália kvíra aset, in hón uva káltandé, ta je ta revsumália kvíra gerinva framt. 24. Angel nájra vera fír eľa vilderljár o pojledžingu, o personilom výšifte, aj malou eľa brávášifte. 25. I helter fír ešte ešte ešte ešte útspidling. 26. Útlava ratl frysta féra u besetas inna fír Landamarku u kvárnyn rýdžes. 27. Útlava ratla fér eľa landnon kvárnyn som ešte aj snisujn echna uafra hajmaté to svojtland. 28. Útlava ratla soča um ufovfryš eľa u rónlondom fír in mánsaknum. 29. Slinka ratl fír ešte tila šáda si útil, ta je akorana ratln er fír o políska protsir eľa tíri, 15. Númer 1. Útlava čoskapa rád. Númer 2. Ankynska tilvilteria missa svojim čoskap a onkonskava svojitvia šifta čoskap. 16. Númer 1. Mennú a kvinnir, som je komný lov, skôl uhtom múnťľa ataršľia, rase, čoskap, e. atšuna, hrava rádla čifta, svojim setastu byk. Tiava krav umjaunrátný a čifta, svojim čunalanom, oto čunachilna. 17. Čunaband kaníšvara bunte, utná barštár sanftyči tý, a fru invilia. 19. Čušče je tanná turia frumendinu v sanflanom, ohev rádl veľný a sanfla oland. 20. Čundagren. Númer 1. Útlava rádla aj a ok, anakosť ensamhle, e. lov fela výanu. 20. Ankynska tisne veria a sa to záležia návšová, a záležia. 25. Čunaband kaníšvara bunte, svojim čunámi. 20. Žeško výan, oto čunavá návšová, oto čunaband. Anakosť nesamhle, a sa to záležia. 20. Ankynska tisne veria frumendinu v sanflanom. 19. Čundagren. Čundagrejn nr. 1. Ötlava rattlefrujt o afriálien hosť, a koma seman ochdäka si seman i felaskaber. Nr. 2. Oň džun skávra nôjdir evra límenu i fela. Ejno Čundagrejn. Nr. 1. Ötlava rattle atäka ľudu i šťötnú nansyns, a nakvá špainlájs aj leťoknú frujt válto umbo. Nr. 2. Ötlava rattle som aj odgongť at impadom a alemenu stôvom u lantosynu. Nr. 1. Foxens vilje skávra stôje under šťötnú rinná válto. Hesun vilje skávra bojn fram v ahojsenu mittenbildu, a rattlejom válom v alemenu a jönom válratu. O skôl vera fram dví lojňa i aňkňa, a la samsörande fralsom válhoto. Nr. 2. Čundagrejn. Ötlava som samfiláksporká rattle felaxliad trikt, a koma krevia atäku skabarlie, felaxlie, a mňa nalí ratnade, som er nejofert haravíring a fria mňa menninga personsa alegoň, vera fram dví tisla kon inalans, oj i atrava samstáva, oj samstáv v šipanu a tlifanče u kvárňu lant. Nr. 1. Ötlava rattle arbaje, tlifryta veľa starv, tlil ratvus a huskan te arbajslučnade, oto veren fri arbajslučne. Nr. 2. Ötlava otdan mismón, rattle som lön, fil siama arbajn. Nr. 3. Aino kvôr som arbajer, hir rattle ratvusa a huskan te samstávňu, oj třičer hónu a hansera mňa mňa tlil vera, oj herom framt, o mňa nejot eira almena vera. Nr. 4. Aino kvôr hir ratla stávna a jazzlímer u ištisvela, tlil a verja zvňu a homa. Nr. 4. Ötlava rattle kvulto frytu, hra poj u rujmlie a mňa mňa arbajslučne, o frytu veľ lňu a avoj som mňa mňa. Nr. 5. Aino kvôr hir ratla lňu som stávver, oj třičer hónu a hansera mňa halsu a velvera, hra poj mňa mňa tlil, kleje, bústa a halsrát, o almena tenastur a ratla tlik vy mňa mňa arbajslučne, ksiuko, arbajsvôre, mňa mňa mňa mňa, ale tlil eira eira šerňung a vynumovnegaňa a Ža kvávo umstávňu, som hamne ištiv rejia. 2. Måro budne a kvávo umstávňa umzorkanu josb. Ža kvávo umstávňa a kvávo umstávňa výtia, ktorá sa dajš a hraš, pôsobáš a hran. Nr. 6. Rattle utvikling. Čo si ťa být skávera? Čiltebondu mňa. Čiltebondu mňa a hran a kvávo umstávňa a kvávo umstávňa a kvávo umstávňa 2. Ontovoicing ská mýja imódia fulmenna personlága einstáklingsens, vlastim praví ríčná firmaná ratnodom a fralsé. Hon ská fremia fiatom, tólsime a vina len medlen čovr, fálská slö a čovarpálkár. Hon ská fremia vysťa sama ide čována, fria várvať a fríin. 3. For elder have a fistá rata veľja, ká slá o ontovoicing ská veľaj dživun patnotára. 4. Čundagrejne. 1. Útla a ratl frut a taga ľoti menta na ľuvi v sámflám, aňod alistu aj aloti frambúru vysenda o a gántarna. 2. Útla a ratl veľjná o antálinu a eunuslinu a homál, v sámbandu ve ajto kvárs vysenda o litu bók, menta o litu eľa listáletu veršk, som eavarende hrát urhontom. 8. Čundagrejne. Útla a ratl sámfiláksu a atrava šipan, a rátný o frálse, a neviem, kde je rieze eveluzin, ktorá frám doti azer. 9. Čundagrejne. 1. Čundagrejne. Atrava šiltir v sámflámu. Vy túj aj náms, ir fotlo a frálse menning, persomlajkán stíl. 2. Sámfiláksu a atrava šipanu. Vy túj aj náms, ir fotlo a frálse menning, persomlajkán stíl. 2. Sámfiláksu a atrava šipan. Vy túj aj náms, ir fotlo a frálse menning, persomlajkán stíl. 3. Vy túj aj náms, rátný o frálse, a náms, ir fotlo a frálse menning, persomlajkán stíl. 4. Náms, ir fotlo a frálse. Vy túj aj náms, ir fotlo a frálse menning, persomlajkán stíl. 5. Rátný o frálse. A rei, aj náms, ir fotlo a frálse menning, persomlajkán a frálse, ktorá frám doti azer. 6. Akrajne. Vy túj aj náms, Rs. a mňa radnodom, som heri er talt. Enten neho hemslivlujsňne o mňa radnode. Hentan uptökan ir almen. Uptiče al permorshtensen. 1. 1. 2. 3. 4. 5. 7. 8. 9. 9. 10. 11. 11. 12. byde me, o mým léste instoňšiu, syn taflechť neviem ta obstoň, šentira niého underdruking, in betínke nomen, da je to od grudsté belangys, de umdjauing van fruškiplíke betrekingstus kde nášes vo te strekien, in betínke nomen, da to volkom van nevyjí na nášes in het hangfest ha betrouen in de voonementéle rjochten van de menské, in de verigheid van de veren van de menské en in de de ligense rjochten van Molly en Frolje oponaj beveste ga have, en besletten ha ve sosiale voritgung en en hegera libenstandet in grudter frejheid de bofadrien, in betínke nomen, da to stejten, de it lit binnen van de verien na nášes, plechtig tazajn have, o mým geervirkium mei de organizášes van de verien na nášes, roonom de ehrbietfvar en het in achniemen van a rjochten van de menské en de voonementéle frejheid de bofadrien, in betínke nomen, dat het van het grudste belangys par het vol slain utvíren van de orenkomst, dat elke nejen een godbegrieb had van de rjochten en frejheten, deren proklamiere de algemenen geerkomst de deze universele verkliering van de rjochten van de menské os het meeskippelik troch al volkne našes te berikken ideaal, mei doel dat elk individu en elk organ van de menské mei disse verkliering heel tít vo regen, de ná strippie sil on troch ondervíjs en opfíreding de ehrbietfvar dírjochten en frejheiden te bofadrien en troch voruit strippien en maatregels našunaal en internášunaal. Die rjochten algemen en echt erkenné en tapase te leten, likegod under de volken van stejten de let van de forene našes binne os onder de volken van gebieten under haar jurysdíkšie. Keist 1. Alla menské my de frej en gliek in verihan s en rjochten benne. Ja habe verstón en gewisse mei kriegen en jere haf voryn o rúr in en geist van brochskip de houdnen te dragen. Keist 2. Elk had on sprák op alle rjochten en frejheiden in deze verklering opneend sonder hokere underskí aj k ma r líkej s rôz, kleur, slachte, taal, godsdíns, politíke of oren určuchn, našunaal of maatskiplí koma, eigendom, bette, of oren status. Viad de selgén underskí je maka vyrne naj politíke juryské of internášunaal status van het laun af gebiet dat imetáj het, likefall oz het om orenklik, trust of net zelfsbestúren gebiet, af as dren oren behájning van de suvarány týt bestieet. Keist 3. Elk had rjochten op livn, frejheid en unskýmbrus van sým persoň. Keist 4. Nemensil in slávernáj of jergins háden vyrne, slávernáj en slává hanl in elke form blinne verbén. Keist 5. Nemensil under vyrpn vyrne on folteringen, noch on vryde, on menslíke of uneerjne behonling of bestraffing. Keist 6. Elk had vétrek is pedrjocht o mers persoň erkent výdn for de wet. Keist 7. Elken inns gelív for de wet en had sondr oneskýr onspraak op gelíkise beskérming trot de wet. Elk had rjocht op gelíkise beskérming týn elke efterstelling in stríd mý disseverkliering en týn elke on truň tásan efterstelling. Keist 8. Elk had rjocht op doltrevne rjochtshelp van vochavne našanále rjochtlíke instanšes týn honlingen dýt in stríd býnne mý de grón rjochtn himtakend by grón wet of wet. Keist 9. Nemensil under vyrpn vyrne o uneigm vylke arastášie, deténšie o vyrbanň. Keist 10. Elk faroň had rjocht op een eerlike eneerpn býrebehonling van sým zaak pragan unahinklike en unpartierige rjochtlíke instanšie, být veststeln van sým rjochtn en verplichtings en být bepaň van het grúndjere výzen van het sým himt einstel de strafvervolging. Keist 11. Elk dit van de strafbervejt vervolge vyt had rjocht op om far omskuldig hodn te výdne on sým skult id kréftunne wet bewíjst vyt in een iepn býret rjochtsitting dat im alle war borgen, neidigfossing verdegening být tak en býnne. Nemensil far vergríp eek op grún van hokerhoneling of versom eek dat nefes našinaf internationál rjocht geestrafverjochtlík vergríp betyute op het stuit dat die honning of dat versom begienvaat. Lieke mensil in svedere straf oblejn být als de straf dit van tapas in být op het stuit dat de straf bervejt begienvaat. Keist 12. Nemensil on verpn být on oormans nus of sim brífvíksel nog orenontašin van sim ere of goerde nanme elk hat rjocht op beskerming trotovet ssok imingen of ontašin. Keist 13. elk hat rjocht om im frý te verplej aň aň te verplej om býnne de gránsin van elke steet elk hat rjocht om elk long sim eigný imegrejten te verlitn a tehavnčím vervolging. Op dat rjocht keň geň berop, diem verde in gevol van stravvervolgings van vege mistríujen van netpolitíke át of handlings in striep mei de dolen en beginzels van de verejene našes. Kerst fiftchen Elk ad rjocht opet našunálitejt. Nim en maj eigenvielosí našunálitejt ontnomen verde, noch ad rjocht ontzajen verde van našunálitejte verórien. Kerst sextchen Súmer 1 of orenbehejning o groň van ros, našunálitejt of god's genes abe malie en vrál jo se dejern déta ha ve at rjocht om te trauň en geň zin te stextchen. Ja ha ve gelitn se rjochten wat trauň onbelanget, i na trauň en bide onbejning défon. En hallike na linné sletten verde mei de frejé en vol slájne tástimň van elk zin oren helte. At geň is de naturelke en fundamentale grúps iňajt van de maňskapij en had rjocht op beskerming trauň de maňskapij en de steňt. Kešt sonňšňň elk had rjocht op eigendoom at zaj alinné at zaj iňa mňa mňa oren neňmen maj sammer van zin eigeno mňa ráv vŕde. Kešt achňňň elk had rjocht op frejé van tňnken, kešňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňňň� Strejkriachtov troch frejkezen ve Čimvurgers. Elk had odriachtom opvojrť van glíkosný stálytn, to bydne ta reúrajtstvínsten von Sienlán. De vyl van het volksel de gronslag véze van het gezach van het regéer. De vyl sil ta utrin koma in periodike en eerlke verkízings, de hodn budes sila u kréft van algemeen en likverig kízriacht en bij geheimes, stimmings of nevinsen procedúren, de krektlike go at barstiet vo de vrijheid van stimm. Ks. 22. Elk had as lit van a mierskip reacht op ma tskiplíke vizagens en had ra onsprake op dat roch nationale insponding en internationale gearworking en inúr instiming mei de organisácie en de help one van a on belangi investeerd, de ekonomiske, sociale en kultúrele reachten die on misbebínen vo sým vedigheid en vo a rt vrij ontplóin van sým persoonlikheid vverzendlíke vôde. Ks. 23. Elk had reacht op vurg, op vrijekar von barab, op reacht metige en gynstige arbejs beteňsen en op beskérmňtšin vurg ležens. Elk had zoom ríneno vo rbe nevtersteliň reacht op het selde lien vo rt selde vurg. Elk dit vurg dot had reacht op a reacht vedige en gynstige belianing die r hym en sým husháding un misk vedig bestie môklik maket. Die belianing sil sa nedig majov remedels vo sosiale beskérmň on vole bude. Elk had reacht op vakveríenings op te reachtšin en im derby on te slutnň, om sým belianň te beskérmňn. Ks. 24. Elk had reacht op reacht en vrijet íd, maji imegriep van a rídelike beháňing van a arbejtstí, en periúdíke vakónšes maj behort van lien. Ks. 24. Elk had reacht op een livenstander die het heeggenoch is, vo adesunus en het volváňsen van hymsels en sým husháding. Deron de begrepen ítň, klien, husvesting en mediske versvarging en needsákelke sošále chňňsten en reacht op versenňň ingevolvň vek lezns, sýtňte, im velidý týt, versérnň van a oren helte, adedom, af an oňgemiňs on besťénsmiddels trochom stannigýdn budeňsým vyl. Mem en bárň had reacht op býsoňdre svarg en býstand. Allen bárň, alef netvetlňk, sila uňde de selde sošále beskérmň vfallen. Ks. 26. Elk had reacht op ondervíjš. Uňdravý z sil észkud ñ tiemantň, vyčestíne, park indicjskýd nouz očom na tippinglu. Uňd scorp Quedar 10. Von takes a opotverkiem vanej erbíť vodriochten, vodnameske a na funomantéle frejhéten. It silet begrieb, de verdražsemens en de fruyskip, under alle našes, rossen, of godsdjenslige grúpen bevodrie en it silet vork van de farien ena našes poret handhávinen, van de vreden stípje. On de orden komt in het hvesterplak at priochta, de sorte van opviering en ondervies te kýzen, dit hadden bern jún vedesil. Keist sonen twýntig. Elk had at priochta in, olle frejhéns diel to nemun on het kulturele liben van de mienskip, de geníertje van kunist en diel te hau en on vytenskipelke vooruit gong en de fruchten derfón. Elk had at priochta op beskerming van geeselike en materiele belangen, die het voortkomen u den vytenskipelik, letterkundig, vartistik vork dat de voort bracht had. Keist achten twýntig. Elk had at priochta op het besteen van sammatskipelike en internationale orde dat de rjochten en frejhéten neemt in disseverklering, de vol slijn in verwesendlike vedekinne. Keist júchnen twýntig. Elk had lichten pada mienskip oor. Alinne der is de frejhe en vol slijne oplooing van sien persoonlikheid i moglik. In het udovenen van sien rjochten en frejhéten zil elk alinne maar under verbm vézen on tie behijnings die biede vét fast stel binnen en vol inkled en alinne vade umyspere erkening en erbiediging van de rjochten en frejhéten van oren en om te voldván on de rjochten vejdere esken van moraliteid, iepen berenorder en at olgmy en wolväzen in en demokratisch kemienskip. De rjochten en frejhéten ma je in gen kefall udovneno vede in strid, majde dolen en beginstos van de vriende našes. Keist trýtig. Gen bepáling in disseverklering sil sa utlijn vede majen ov persoň danek, derek ma enov o rjochten on ontlíne kyn um ete undernímen ov honlingen van hocker aatekte v rjochten, de das vernetigien van ein van de rjochten en frejhéten neemt in disseverklering ta doel have. Ein van de universele verklering van de rjochten van de meiske. Deze opname is iepen beren bezid. LibriVox. Tous les enregistrements LibriVox appartien to domaine publique. Pour vous renseigne à notre sujet ou pour participer, rendez-vous sur LibriVox.org enregistré par Bernard. Déclaration universelle des droits de l'homme. Préambule. Considerant ke la reconnaissance de la dignité inérante de la membre de la famille humaine et de leur droit égo et inaliénable constitue le fondement de la liberté, de la justice et de la paie dans le monde. Considerant ke la mé connaissance et le mé prie des droits de l'homme on conduit à des actes de barbarie qui révolt de la conscience de l'humanité et ke l'avènement d'un monde ou les êtres humains seront libres de parler et de croire, libéré de la terreur a été proclamé comme la plus haute aspiration de l'homme. Considerant ke il est essentiel ke les droits de l'homme soit protégé par un régime de droit pour ke l'homme ne soit pas contraint en suprême recour à la révolte contre la tyrannie et l'oppression. Considerant ke il est essentiel d'encourager le développement de relations amicales entre nations. Considerant ke dans la charte le peuple des nations unis on proclamé à nouveau leur foi dans les droits fondamentaux de l'homme dans la dignité et la valeur de la personne humaine dans l'égalité des droits des hommes et des femmes et ke il se sont déclaré résolu à favoriser le progrès social et à instaurer de meilleure conditions de vie dans une liberté plus grande. Considerant ke les états membres se sont engagés à assurer en coopération avec l'organisation des nations unis le respect universel et effectif des droits de l'homme et des libertés fondamentals Considerant ke une conception commune de ces droits et libertés et de la plus haute importance pour remplir pleinement cet engagement L'assemblée générale proclame la présente déclaration universel des droits de l'homme comme l'idéal commun à atteindre par tous les peuples et toutes les nations afin ke tous les individus et tous les organes de la société ayant cette déclaration constamment à l'esprit ses force par l'enseignement et l'éducation de développer le respect de ces droits et libertés et d'en assurer par des mesures progressifs d'ordre national et international la reconnaissance et l'application universel et effectif tam parmi les populations ke parmi cel des territoires placés sous leur juridiction Article premier Tous les êtres humains naissent libres et égaux en dignité et en droit Ils sont doués de raison et de conscience et doivent agir les uns en vers les autres dans un esprit de fraternité Article 2 Chacun peut se prévaloir de tous les droits et de toutes les libertés proclamés dans la présente déclaration sans distinction aucune, notamment de race de couleur, de sexe de langue, de religion d'opinion politique ou de tout autre opinion d'origine nationale ou sociale de fortune de naissance ou de tout autre situation De plus il ne sera fait aucune distinction fondé sur le statut politique juridickou international du pays ou du territoire dont une personne est ressortissante que ce pays ou territoire soit indépendant sous tutel non-autonom ou soumis à une limitation quelconque de souverenté Article 3 Tout individu a droit à la vie à la liberté et à la sûreté de sa personne Article 4 Nul ne sera tenu en esclavage ni en servitude L'esclavage et la traite des esclaves sont interdits sous toute leur forme Article 5 Nul ne sera soumis à la torture ni à des peines ou traitements cruels inhuments ou dégradants Article 6 Chak'n a le droit à la reconnaissance en tout lieu de sa personélité juridique Article 7 Tous sont égaux devant la loi et ont droit sans distinction à une égale protection de la loi Tous ont droit à une protection égale contre toute discrimination qui violerai la présente déclaration et contre toute provocation à une tell discrimination Article 8 Toute personne a droit a un recours effectif devant les juridictions nationales compétentes contre les actes violents les droits fondamentaux qui lui sont reconnus par la constitution ou par la loi Article 9 Nul ne peut être arbitrairement arrété détenu ni exilé Article 10 Toute personne a droit en pleine égalité a ce que sa cause soit entendue équitablement et publiquement par un tribunal indépendant et impartial qui décidera soit de ses droys et obligations soit du bien fondé de toute accusation en matière pénale dirigé contre elle Article 11 Premièrement Toute personne accusé d'un act délectueux et présumé innocente jusqu'a ce que sa culpabilité est été légalement établie au cours d'un procès public où toutes les garanties nécessaires à sa défense lui auront été assuré Deuxièmement Nul ne sera condamné pour des actions ou omissions qui au moment où elles ont été commises ne constituer pas un act délectueux d'après le droit national ou international De même il ne sera infligé aucune peine plus forte que celle qui est ét applicable au moment où l'act délectueux a été commis Article 12 Article 13 Premièrement Deuxièmement Deuxièmement Article 14 Article 15 Deuxièmement Article 15 Deuxièmement Article 16 Article 17 Deuxièmement Article 18 Article 19 Article 20 Article 21 Article 22 Article 23 Article 24 Article 22 Article 23 Article 23 Article 24 Article 25 Article 24 Article 25 Article 26 Article 26 Article 27 Article 27 Article 27 Article 28 Article 29 Article 29 Article 30 Article 30 Article 30 Article 31 Article 31 Article 31 Article 31 Article 31 Article 31 Article 31 Article 31 Article 32 Article 33 Article 34 Article 35 Article 35 Article 35 Article 36 Article 37 Article 38 Article 39 Article 40 Article 40 Article 41 12. Kanís den epitrépete na ipostí aférete s epevásis s tým idiotikým tužoji, tým kogénia, tým katekia í tým anilografia tú, úte prosvolejš tým smys keď tým si pôlipsíš tú. Ka Thénas eche to diké oma, na tom prostatevú inómi apo epevásis ke prosvolejš aftú tú ídus. 13. Ka Thénas eche to diké oma, na kýkloforí elefthera ke na eklégy ton tópotis diamonís tú s to sotríkoenos krátus. 14. Ka Thénas eche to diké oma, na engatalipí, opiadýpote hóra, akóma ke tí diký tú ke na epistréfi se aftín. 15. Áfro, 14. Proto. Káte átomo, pu katadíokete, eche to diké oma, nažitá ásilo ke tú parechete ásilo, se áles chóres. 16. Deftero. To diké omo aftó, nebore kanís na to epikaliští se períptu s idíokšis, ja pravmatikó a díkyma tú kynu pinikú dikéu i jaenergieš antýthetes pros túškopuš ke tísarhéš tú oie. 17. Áfro, 15. Proto. Ka Thénas eche to diké oma, na na eklégy. 18. Deftero. Kanís nebore na stejrití aftéreta o týný tágeniá tú, úte to diké oma, na aláksy tágenia. 19. Áfro, 16. Apo tý s týgmy, pu thaftásu se iliký agámu, o ándras kej hynéka, chóriš kané na perioryzmó, eksetías tísfilís, tísethiníkótitas, í tístriskías, eche to diké oma, napandrevonte ke na idriún í kogénia. 20. Kej díjo, echú ísa diké ómata ospros tónu agámu, káta tý diárkia tú agámu ke káta tý diáli sítu. 21. Deftero. Agámos, nebore í na synaftí, pará môno, me elefthery ke plíri synéneci tónu melonínfón. 23. Trýtón. Ej kogénia íne to fysikó ke to vasikó stichí o tískinonías ke eche to diké oma prostasías apó týn gynonía ke to krátos. Áthro, dekatoevdomu. Próton. Káte áto môno tú í me álús mazi eche to diké oma tís idioctisías. 24. Deftero. Próton. Áthro, dekatoevdo. Káte áto mô eche to diké oma tís eleftherías tís képsis, tís synídisis ke tís tryskías. S to diké oma aftó, perilám vanete í eleftherías ke tís tryskías ke jí je eleftheríak nyecdilóni puntos tís tryskías tís tryskáftíke môno II, mazi Cu sa nemôžem Týmto shkálem e ste ks 이번 ti kané ke náj 중 ke nájam trefá sa Ka narrative has the right to freedom of speech and expression that means that the right to be left unbroken for the speech and the right to seek, to receive and to distribute information and ideas with anyרך speech and to poprsi to the world Áfro 20. Próton Každé nas ešte to díkeoma našinérhete ke našineterízete elefthera ke ja irinikús skopús. Defteron Kanís nebore sa pochreothí našimetéhy sa orizméno somatí o Áfro 20. Próton Próton Každé nas ešte to díkeoma našimetéhy sa orizméno somatí o Ámeša Í Émeša nebore sa pochreothí ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy ke našimetéhy 2. Tým zamažím každa veľmi štyskáho nezávodne. 3. Ďakujení spolínu. 4. Výt chatting návedený klasíc. Smeľná výtká rehta závodna. 5. Káta s koľka. Sabrím výtká rehta s veľmi štyskáho mladu. káte krátu, e.g. krátový. na ergážete ke na epilégi elefthera to epángelmátu na ešte díkej ke i kanopitíkej siňtíkej doliás ke na prostatevete apo tý naergia defterom Úli choriš kamia diákriši ešte díkej oma ísi samivíš 3 káce ergažómenos ešte díkej díkej ke i kanopitíkej samivíš ke i kové zvážete siňtíkej ákšiec siňtíkej a km. siňtíkej siňtíkej siňtíkej kinoňkís prostasías Téterton Každé nas ehí to dikéoma na idrii mazíme álús síndikáta ke na simetéhy se síndikáta je tým proáspiši tým siňferóntom Athro 24 Každé nas se elefthero chrónu ke idéterá se logikó periorizmó tú chrónu ergasías ke se periodíkés ádies me plíris apodúhies Athro 25 Každé nas ehí dikéoma se na viotikó epípedó ikanó na eksasfalísis ke výmeria ke idikótera trofí rušismó katicía i atriký perýthalpsí ópus ke tým aparetíte ke siňferóntom epíresías Ehí akóma dikéoma se asfáliši ke siňferóntom ke siňferóntom ke siňferóntom ke siňferóntom ópus ke ja Bearly是 resin ay léithal Úvodra k syňferóntom apolamvánu týdia kinoňký prostasia. Áthro 26 Próton. Káthé nas echy diké omas tin ekpédefsi. I ekpédefsi präpi naparéche te doreán tu lachiston s tis tichiódi ke vásiký vathmídantis. I stichiódi sekpédefsi tehniký ke pangelmatiký ekpédefsi präpi naekšasfalýzete gé olus. I prôzvasi tin anóta ti peddia präpi na enyhtí se olus ipo ísus órus análoga ve tis ikanóti testus. Defteron. I ekpédefsi präpi napovlépi s tin blíri anápteksi tis antrópenis prosopikótitas ke s tin anískysi tus ebasmú ton antrópínon dikéomáton ke ton themeliakon eleftherión. Präpi na prôagi tin katanóisy tin anechtykótita ke ti filia anámeša se ola ta ethny ke s e oles tis filés ke tis tryskéftikés omádes ke naevnoí tin anápteksi ton inomenu ethnón ke ti diatíriši tis irínyis. Trýton. Igonís. Echon káta protereótita to dikéoma na epilégun to ídus tis pedías pu tho dothí s ta pediátus. Áthro. Ikošsi ebtá. Káthé nas. Echito dikéoma na simetéky elefthera s tin bnevavatiký zoi tis kynótitas na chérete tis kales téhnis ke na metéky s tin epistimoniký próodo ke s ta agatátis. Defteron. Káthé nas. Echito dikéoma na prostatevonte ta ethiká ke ilikási ferontátu pu aporéon apokáthe ídus epistimoniký logotekniký í kalitechniký paragojítu. Áthro. 28. Káthé nas. Echito dikéoma na epikratí mňa kynoniký ke dihnistáksi mňa s tin opia ta dikéoma ta ke i eleftherie pu prokyriši parúsa diakýriši na mború na pravmatónonde se óli tus tin ektaši. Áthro. 29. Próton. Léto Áthro. Próton. Pá, káto. Próton. Próton. Próton. Próton. Próton. Próton. Próton. prížon de apotužnómus m e apoklystikoskopó na eksasfalýzete i anagnoriši ke osebasmos toň dikeomáto ke toň eleftherión toň álón ke na ekanopiúnde idíkej sa petýzys tisitikýs tis dimôsia stáksis ke tu geniku kalú se mňá demokratiký kinoňia. Trýtoň ta dikeoma ta kej eleftherie ten bôrň se kamia perýptoň naškúnde antýtheta prostuskopů ke tisarches toň inoménoň eňhnóň. Áthro 30 kamňa diátakši tisparúsas diakýriksis den bôrii na erminevtí o tiparehy sa ena krátos sa mňa omadá sa ena átomo o pio dýpote dikeoma na epidýdeň na svojech energijs ina eňteli práksis povovlepň s tým árňisi toň dikeomátoň ke toň eleftheriň poekšangéloňte se aftín. Téloň tisparúsas diakýriksis toň antropín toň dikeomátoň. Aftý iho gráfiň vŕískete s ty diáthesi toň kinoň. Athina eláda dekiembríos to dýo hliádes enéa. Ho'il vechrach chiňuňiňu še zchujod haňdam tiena múganot bechoach šiltono še lachok še lo jehé haňdam anus ke miflát a charon lehašlich et jehovo al meridá ba' ritsut ho'il vechrach chiňuňiňu lekadem et et patchutam še jechase jedidut vein haňomot ho'il ve haňomom el zchujod haňdam ve el chrujod haňsod ve haňpada al kiňuman ho'il ve haňbana mešutefet bemahotan zchujod ve chrujod ele hitnai chasúb le kiňuma hašlem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem shalem atamy dne neggedajna ve eshaf leta péach nerech limud ve Chinuch jachéesl selchavód el hazchujod ve el haŕmboes u budgets le umią še haRh ve carna chrifer hrob samoländžil Ďaldu bine ichorín ve šavím beerkám u vizchujotajem. Kulám chonenú vytvuna uvmacpún, lefie chova alejhem linhog ľisť beréhu, berúach šel akva. Sejif bet. Echad. Kôľ adám zakaj la zchujot veľa cherojot, če nikbeú beachraza zo, lelo aflaya, kôl, še hi, mitaamej, geza, ceva, min, lasón, dea politit, o dea bivajot acherot, beglal moca leumího chevratí, kinyan, lejda o maamad a cher. Sejif bet. Štejn. Gedolá mi zo, lo jufle adám alpí maamada hamdini, alpí samchutá, o alpí maamada haben leumí šel hamdina, o haerets, še eleha hushajach, bein še haerets hi atzmajit, o bein še hi ne tuná, bein še hi ne tunát šiltón atzmi, o bein še ribonuta mukbelet kôl hagbalá acheret. Sejif gimel. Kôl adám, ješlo hazichut lechajím, lecherut, o levitachón iši. Sejif talet. Lo jihie adám eved o mesú abad. Avdut ve sachar avedim jeasrú lechol cúrotajhem. Sejif he. Lo jihie adám natún leinojím ve lo leyachas o leónesh achzariyim, biltí anošijím o mašpilím. Sejif vav. Kôl adám zakaj lehiut mukar be chol makom ki išiut befnej hachok. Sejif zain. Ha kôl šavím befnej hachok ve zakaim le lo haflaya le hagana šava shel hachok. Ha kôl zakaim le hagana šava befnej kôl haflaya Ha mefira et mitzvot hachraza hazot o mefnej kôl hasata le haflaya kazo. Sejif he. Kôl echad zakaim letakana je ila mita ambatej hadin hal umijim ha musmachim neged maasim ha mefirim e zchujot ha jisod se napnulo al pi ha choká ve ha chokim. Sejif te. Lo jeaser adám lo jeacer ve lo jughle Sejif jôd. Kôl adám zakaim mitoch šivión gamur im zulato le mispat hogen ufumbi shel bejt din bilti taluj u lo masopanim be ša'a še ba'im likbo'a z chujotav ve chobotav u le varer kôl asmaa plilit še hova'a negdo. Sejif jôd alef. Adám še nešam asmatok ha chok be mispat pumbi kôl ha robot ha drúšot le ha ganatô. Lo jôršá adám ve avera plilit al maase o al haznacha še lo nechšebu be še atám le avera plilit le fie ha chok ha le umy o ha ben le umy. Lo jô tal ones hamur me ha ones she ha ya no heg kôl adám natún le hitarvot šerirutit be chayav ha pratejim be mispatô be maonô be chalifat mi chtavim še lo ve lo lifge'a be chvodô o be shmo'a tov. Kôl adám zakaj le ha ganat ha chok befne hitarvot o pegie'a be ele. Sejif jôd gimel. Echad. Kôl adám zakaj le chofe štno'a umgurim betoch kôl medina. Echad. Kôl adám zakaj le vakesh ve lintô be aracot acherot miklát mirdifot. Eim le histamech al zchudzô be mikre'e shel ha asama plilit še me kôra ha amiti be maasaj pesha lo medinaim o be maasim še he'em benigud le matrotajhen o l'ekronotajhen umot ha meuchadot. Sejif t et vab. Echad. Kôl adám zakaj le ez rachut. Lô ti shalel me adám ez rachutô derech šerirut ve lô te kupach derech šerirut zachutô le ha chalif et ez rachutô. Sejif t et zain. Kôl ish ve isha še higi'u le firkam rasha'im le vo bivrit hanisoo'im le ish pacha lô kôl hagbala mita ameigeza ez rachut o dat. He'em zaka'im le zchujot šavot be maase hanisoo'im betkufat hanisoo'im u vys'at bitulam. Štein. Nisoo'im je arhô rach mitô chas kama chôfšit o mle'a shel bené hazug ham joadim. Šalos. Ham ish pacha he'a ichida ha tiv'it ve habsisit shel ha chev'ra ve zaka'it le hagana shel ha chev'ra ve ha medina. Sa'if jôd zain. Echad. Kôl adam zaka'i le hi'ot ba'al kinyan. Be'im le vado uve'im be jachadim acherim. Lô hi'a shalel me adam kinyanô derech švirut. Sa'if jôd chet. Kôl adam zaka'i le chyrut hamachšava, hamacpun ve hadat. Kôl hodzô kôl elet et hazchut le hamir et datô ve letet bitu'i le datô ve letet bitu'i le datô le vado o be tzibô'u be'ršut ha'yachid o be'ršut harabim derech ho ra'a nohag, púl chan, púšmirat mitzvot. Sa'if jôd tet. Kôl adam zaka'i le chyrut ha'dea ve ha'bitu'i lera'bot ha'yrut le harazik be deot lelo kôl ha'fra'a u'l kablan u'l mosran le chôl hadrachim u'l lelo siagé gibulot. Sa'if kaf. Echad. Kôl adam zaka'i le chyrut ha'hit'asfut ve ha'hit'agdut be darchej shalom. Lo yechpú' al adam yeštajchut la'aguda. Sa'if kaf alef. Kôl adam zaka'i le heštatef be hanhalat arco be'n heštatefut yešira necigut, ktorá nevchara be vchyrot chovšiot. Kôl adam zaka'i le shevion be chnisa' le chyrut be manganon sh'al arco. Rezón ha'am ho ha'isod lesamchuta sh'al ha'em sh'ala. Ha'am yabia'it rezóno be vchyrot k'šerot ha'n ishnot le itim mezumanot le fizichut be chyrá klalit ve šava u vhatsba'a chashait o le fiseder sh'al bchyrá chovšit Kôl adam ke chaver ha'a chevra zaka'i le vytachón sociáli ve zaka'i letbo'a še hazchujot ha'a kalkaliot ha'a sociáliot ve ha'a tarbutiot še ha'em chionijot le chvodo ke adam ve la hitpatchut ha'ovšit sh'al išiuto jovtechu be ma'amac le'umi uvšituf be'u'la be'n le'umi be het'em le irguná u lo'ocroteha sh'al ha'am idina. Sa'if k'af gimel zaka'i le avoda le vchy'ra chovšit l'avodato l'itna'e avoda zodkim ve hognim u le ha'a gana mipne avtala k'ol adam l'lo kol ha'a f'la'a zaka'i lesachar sh'ave be'ad avoda sh'ava k'ol oved zaka'i lesachar zodek ve hogn aser javtiech lo'u le vnej bejto k'ium hara'u'i le chvod ha'am se jushlam k'ol adam zaka'i le aged agudot mkco'ijot u l'hitztaref le agudot kde le ha'a gen al e'n jenav Sa'if k'af dalet k'ol adam zaka'i l'imnucha u l'ifnai u vichlal ze hagbalát š'ot ha'avoda be'am idá ham idkabelet al adahat ve chovša besachar zaka'i l'ramat ch'a'im na ota l'ivriotam u l'eravchatam š'olo ve š'el bnej bejto l'erabot mazon, levus, šikul, tipul refu'i šerutim sociáliim kaderus u zahut le bitachon be' mikre š'el avtala, machala i kosher le'avoda al menut zikná o machsor ch'er be'n sibot š'e in'an tlu'yot bo imahot ve iladot zaka'i jot le tipul ch'ad ul si'ua k'ol ha'adim be'n š'e noldu b'n isu'in o š'elo b'n isu'in jehenu mim idá šava š'el ha'gana sociálit sa'iv kaf'ab k'ol adam zaka'i le ch'inuk ha'inuk je naten ch'inam lefakot bo š'labim ha'isoni'im ve ha'isodi'im ha'inuk bo š'alav ha'ison ho hova ha'inuk a techni ve ha'am ve ha'inuk ha'gavoha je je patúach le k'ol be'n midá šava ve al jasod ha'k isheron ha'inuk je ch'aven le fitucha ha'amele sh'el ha'isiot o le tipuach ja ch'as k'avod le ch'uyot ha'adim ve le ch'iruyot ha'isodi'ot ha'inuk je tapach ha'ana sovlanut ve ididot be'n k'ol ha'amim ve ha'akibutzim ha'adit'im ve ha'izai'im vo zechut be'chora levchór atederech ha'inuk lejálde'ihem sa'if k'avzain k'ol adam zakai le hishtatep to ch'erut ve ch'ayab ha'atabuti'im ve le hanot me ha'a umanuyot ve le hi'ot šotaf ve hidkatmút ha'amada k'ol adam zakai le ha'anat ha'interesium ha'a musari'im ve ha'a chomari'im ha'k ru'chim be chol je tzira medait sifrutit o umanutit SAIF KAVCHET KOL ADAM ZAKAY LE MISTAR SOCIALI U VEN LE UMI, šebo ebšar je je lekajem bým loan et az chvújot ve hacherújot, aser nikbeú ve hachaza zo. SAIF KAVTET KOL ADAM JEST LO CHOVOT KLA PAY HAKLAL, ký rát betoch haklal netúnaľ o haefšarút lehet patchúť a chovšit ve hamleašel išiúto. Lo jú gubál adam bez chvújotav u vecherújotav, chok al menát lehavtiech et hakara bez chvújot u vecherújot ve et jachas akavod ale hen ve chen et milúj hadrišot atzodkot sel hamusar sel haseder atzibúri ve seltovat haklal betoch hevrát demokrátit. Le olam lo ištamšú bez chvújot u vecherújot ele benigúd le matrote hen u lekónote hen sel haumot amauhadot. Milú ho bá le haknut le cibúr o le jachid koľ zahut še hi le asok bife ula oľvace a maase keľ zahut ocherut minhez chvújot ve hacherújot akvóot ve hachraza zo sofa hachraza le chol be olam bidvar z chvújot a adam haklata zo minahalat akalal United Nations ki maná adikároki sobom kôšan sabil Lubrivox Recording Saabjík domain me hém adik žanikari keľie jasvanj sveb keľie keľpea dekhe Lubrivox dot o rz Abihároki sovom gôšan Ježí Odice Solasovatávan Keľa Mano Abihároki sovom gôšan košan Iská prun pát age Čuki manov parivárke sa být vždyšieho, ktorí je janmžad, gauro a samantáca, avikšin, adikárky, svykrikti, vysvšanti, neajovsotný. Čuki manov adikárke a pekšin a vršina kech počkod, ktorý je vysvšanti, neajovsotný. Čuki manov adikárky sa být vždyšieho, ktorí je vysvšanti, neajovsotný. Čuki manov adikárky sa být vždyšieho, ktorí je vysvšanti, neajovsotný. Čuki manov adikárky sa být vždyšieho, ktorý je vysvšanti, neajovsotný. Čuki manov adikárky sa být vždyšieho, ktorý je vysvšanti, neajovsotný. Čuki manov adikárky sa být vždyšieho, ktorý Čuki sa juk rastroke sadaš desho kýžantav nebuniadí manov adikáro me manov eti kegoro a jogeta me nar nariho ka samán adikáro me apne vysvásko adikár patr me dúraja haj. A ria nyshe kiaj, ki adik vajapak swatandhta ke antergat samážik prgati ebom živan ke veter aster ko uča kiaj. Čuki sa desho desho nejapartigia ki he ki he ki he, je šajjukt rastroke sajook se manov adikáro ki buniadí, buniadí azádyjo ke pati saobhom saobhom sa mán ki vyridi keringe Čuki ish pati ebko povrít tara se nibane keľie in adikáro ko azádyjo ka saorup tík, thak, samazina, samazina s tabse adik Čarurý he. Isli eb sámánne saba hošit kati he, saobhom ke ďanta tato, unke dvara adhí adikrít prdešo ki ďanta in adikári ko saobhom saobhom a pravhatvo, padak, svikríti de a unka palan káve. Anu Čedvan Sabí manišia ko gauro a adikáro ke mámle me janmeža swatandrita a samánta prápte, huné buddhi a anterátmaki den prápte a praspar huné bhaji čare a bahu se vrtaho krna čajie. Anu Čedu Sabí ko is gaušaná ke sanní s bhi adikári a rázadího ko prápte kane ka hake a ismámlek me ďati one link bhása, dhrm, drážinití a ané výšar ponalali kisi deshia, samára, vyshešia me janm, sámpati a kisi párkarki ané mariadá adike káran bhedbáho ka výšarná kisi deshia, prdešo atantratáho, sanračitho ya šašanrahitho ya parímerit prbhušatávala ho už deshia, prdeški rážinití, četri a antaráštri istití ke a dárpav, voha kene vásího ke prtí koji frak na rážinití Anu Čedu Pratek vekti ko živan svádhinta a vektik vektik šočak adikári Anu Čedu koji bí gulami sa bí saman a sa bí bina bhedbáho ke saman kanuníš rakša ke adikári jadí, ešte kvôsla a tí kranom ktorý bí bhedbáho ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí bhedbáho ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom ke sa bí kranom a on pre maď večku aj jen prvna svoju inflecí. Mány prvnúča, čak a ma na to som sa nechlať svojimi prvnúčiť pri našom nečaženich žiednich prvných prvnúčov. Prvne napríklad umožili našom našom našom nechlať svojimi prvnúčiť pri našom nechlať svojimi prvnúčiť pri našom nechlať svojim prvnúčiť pri našom nechlať svojim kuroba. A je to prejtechno. kánun ke anusár aprádii násidikar diažajé. Dúžra, ktorý veľký kisi by ešte krítia akirid aprády ke káral už danení aprády maňažajéga. Díse tatkáli in prčalit ráštri a antaráštri kánun ke anusár danení aprády maňažajé a náuse adík bhaidan diažaja sakega. Jo už sme diažaja sakega, či sme va danení aprády kiaľajé. Anučed bára, kisi vejkti ki e kánuta parívaria, garia, patrovéhvar ke prtí koji manmana haštšep na kiažajéga. Na kisi ke samán a khyati par koji ape ačep ho sakega. Ese haštšep ape ašepo ke vridu prté ko kanuní ráša adíkár prápthym. Anučed teda prté vekti ko prté k desh ke símau ke andr svetanty ta kurvak āne ďane a urbesne k adíkár he. Do prté vekti ko apne e apráj kisi bí desh ko chvorene ke aur apne desh ko vapas āne k adíkár he. Anučed čodá prté vekti ko satá jane po dôsrej deshom e saran lene a rene k adíkár he. Is adíkár kalab e se mámlo me nehy mlega jo vásto me gier ráženitík aprádom e sambandit ja jo sa jú rášto ke udesh a siddhanto ke vridu kár he. Anučed pandra prté vekti ko kisi bí rášt vyses ka adíkár he. Do kisi ko bí nane dhang se apne rášt ke nagrikta vrtane se manána kejajga. Anučed sola e k baling istri pruso ke ko bina kisi ďati ráštre ke apas me vývá a parívar ko asthapan kane ka adíkár he. Unke vývá ke vysaj me vajvá vek jeivane tata vývá vysed ke vare me saman adíkár he. Dosrej prté vekti ko akela a dosrej ke sát samati akne adíkár he. Kisi ko bí nane dhang se apne vyses kejajga. Anučed prté vekti ko akela a dosrej kejajga a dosrej kejajga Anučed prté vekti ko vývá a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga prté vekti ko vývá a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga Prté vekti ko aldá a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej kejajga vývá a dosrej kejajga a dosrej kejajga a dosrej Anúčet vys. Samažke ekšadaske rúk me prtiek vekti ko sa mažík šokša k adikár a prtiek vekti ko apne vekti to ke usvatantri výkaz katatá govorov keľie, jo rastri prayat niantar rastri sa jok teda prtiek ráža ke sanghatan, AMM sádnok enkôl ho, aniváreta avšak a rtik samážik a sanskiritik adikáro ki prápti ka hak hai. Anúčet vekti. Prtiek vekti ko kám krne, ištia anusá rôzga ke čunov, kám ke učit, svidánou, prititího ko prápti krne, a vekari se sanskiritik pa neka hak hai. Prtiek vekti ko sa maňkare pa nevi, ke pa ne, kisi vydbav, sa maňkari pa neka adikár hai. Prtiek vekti ko jo kám krta aj adikár hai, anúčet pačis. Prtiek vekti ko vyshrám a avkázka adikár hai. Iške antergat kám ke ganto pa učit, hadbandi a smej, smej prmaždúri sa hit, čutia samarit hai, anúčet pačis ek. Čabis, čobis ek. Prtiek vekti ko ešte, živn astar ko prápti krne adikár hai, jo učit a pačis. Prtiek vekti ko ešte, živn astar ko prápti krne adikár hai. Iške antergat kámka, maňkari sa samarit, sa maňkari sa samarit. Sabi ko vekari, bímari, asmartha, vydbav, bolape, anúčet pačis. Prtiek vekti ko ešte, živn astar ko prápti krne adikár hai. Prtiek vekti ko ešte, živn astar ko prápti krne adikár hai. Čača a váča ko chas sajta a svidak a hak hai. Prtiek vekti ko čaje, vávi vahita, máta ko se zanma ho, vahita se saman, samádzik sanaritšia prápti ho. Anúčet, čabis ek. Prtiek vekti ko ešte, živn astar ko prápti krne adikár hai. Živn astar ko prápti krne adikár hai. Prtiek vekti ko ešte, živn astar ko prápti krne adikár hai. Čača aniváre ho. Teknika leantrik a pešo sambandi Čača sádana rup zepravk ho. Živn astar sihša saby ko jogeta ke hadár prsaman rup sa uplubhovi. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Čača ko udez ho. Pa že f 입니다 Prápti ka identične adekáru je mgreenovali anočhia. joining the society of individuals Toto sa nítr a punvika sambohu. Dúžra, apne adikáro a svatantratáho koopieho krteva, ve prtech vekti kevál ešte hysíma odvara budhova, ktoré kanunodvara nistit kýžají, a ktoré je ak matrúd desť dúžroke adikáry a dúžroke adikáro a svatantratáho, keľie adar a múči svikrity ke práptiho. Toto, kýži asovašká, ešte pržanatratámak, tato sa mažmi nejtý taktá, sa rúžani vevasta a sa maň kalyálky účitá avašká táho koopura. Tysra, ešte adikáro a svatantratáho koopieho krteva, keľie adikáry a svatantratáho koopieho krteva, keľie adikáry a svatantratáho koopieho krteva, keľie adikáry keľie adikáry, keľie adikáry keľie adikáry keľie adikáry keľie zoho vývo işinf迷al PDS, z wipec sa pruhne sek trendov ft. Čiže ne disparities lahko dvinalne plast Believe