 Šini se brancijsko, tako da ako da se nima povedate ljubijen mobil i gados. Samo projekt, da nema samci tecentralizirati rastrago odršenog mobilosti i ovdje razlažite partnere iz Evropska Unije. Ove danesnih manjev je zapravo dio našte kontribucije, to je razpravi. Ovo se razprajeve u promene mobilosti na putu prema nisu uvišnom delužbu. Na tom putu takvi najveće vadoštvo je pridode dokih dani ovisnosti o 8 gorima, o koji movi sa našem primarne i sekundarne potrebe, kako i učanje, nam je jevo prikazo 3 riječnih način, na koji se krećamo, kako se prikrajimo i kako prijeva naše dobro. Transport takvi ima bitnstvom uvogu međutim često podrečetno, u samom piskursu opravim u transiciju. Sektor transportom projeskog i petinu, emisija CO2, a samo od 6.75% od toga. Proržaveće zapravo dakle da abidacije do gore, koliko se sekundarne i dijelove, tog sektora stalo progođavaju klimacnih ciljerima, tako cestom ni promet je jedan od preostavih sektora u privrednih avdostelunije, u kojem se emisije nisu smanjile poslednim 10.00. I zdoga, nakon prošlenje aspravenice i transiciji, nužno i na prošlenje transportom. Primerno otvor na pitanje, kako se nosimo sa oskodicom resursa, koji će se dogoditi do toj transiciji i kako zadovoljamo potreberanika, koji su indirektno indirektno zapostavim u tom sektoru, ali sami koriznikam prijevosa. I u tom pokleju tako odlučili smo raspravu ovesti trebno stanja, ali i mogučnosti i prilagu oddeutrivaži sektora mobilnosti. To je žeznica pri svega takve, o koje se polažu veliki natel u smislu držije mobilnosti, gdju bi paratno stavno to je jedna od sektora, u koji se za 40 kodina zabravo i najmanje vlade u smislu drživosti. O tim paratoksima izazvojimo i prepekama, će mogu oregati i drovat način neka rešenja, kako ih prvazit će u smislu impravljenje resursima i vlade u najavnoj infrastruktoriju. Zmijestanje je olautim od smuduzdju, koja je jedna od najkontroverznih podruđa, gdje se pobožava izmači rešenja za selakim na smudijan tragoz. S ozirom na to dodačno najvećiši udija štetnih plinava, odnosna taj sektor, on je ove raspraviti i ključan, jer je on je najveći proj radi koja je u smudiji za postavno. Znate da taj sektor ide sve više, u takvaj lidi, sve više tako elektrifikaciji, odnosno zabreni, modljama smutršim izgarim i prema trenda nema karšeljega i prema autom najvožnima. Kako ćete se ulicati u držde radi koja je svog idejima, koja je bi treba i trojstvim transiciju ušto pravednije smijev, provo ćemo također odgovoriti danas na nasih rozdravstvru. I na koncu nakvam se učemo se na javni prevoz, prema blogaciji i tijegrenski, bori protiklimaciji promena začinivati da će javni prevoz sva značenog ulohu, osudito municipalnim i regionalnim politikama. Tako je pitanja po putu što je potrebno zabružanje, ne samo javno, nego pristupašeno, mislimu, kvalitet ilu će koji to javno prijevza i koja je uloga digitalizacije i inter modavnosti posliceveni toga, i koje su politike i mjera sam potreceni već i potražen za javno prijevza, također ćemo prevo odgovoriti, nadam se i kroz ovaj semnar. Prima što dam riječ naši novarnicima, imam se kvaliti na nijakom odazimom i inter su za ovaj panel. Me njih strašno žal i to zaista nije naša praksa, tako da imamo, pazimo da ulik, imamo i dodni balans, međutim, osudite koje smo stvali, zatvom nisu se odasvala i, ovo, imamo, ovo je opana, kao što vidimo, da je onara se i nego ženske participacije od strane produkeri. Ja bi se možda, također naši politike, da se zavržavamo, tako, 50 minuta izlagati, također imamo odvijem na izraspravu. Zamočilo bi, zavrmo, sa setom šestnice. Tako, odina, jer ovo ste popratili je, prolazi u nekakom objedničarskom tomu, s ocefruka, srani i orobstvom goditi žesnice. Znam, a tu imam vormač, koji je predsinih sedikata hrvacnih žesnica, omsno žesnižara, jedan od reprezentativnih sedikata ono taržečnog setora, to čovjek sam išlo tis pet godina iskust parada na žesnici, također sjedog svih restrukturirajna, kada je setor i brošao i bogušan birodizacije, i sad s otroga tonu, bogušan je iskust parada bojda da sedio svoj mnete na to kako kravak skala godini žesnice, odsno koji su najveći problemi i izazoviti pravnih žedančim setorom. I tako, jer u tom smislu osvajeni jerobskih regulatima u nacevom vsakom nadavsku, povačno pravnim sustavom ili malo donjamo neka nove i za svoje probleme, i koja bi zadroga neka koja nevačno biti je mjere, jer smo narazili nijamstvomne informacije koje bi dobro tog pora stvaržeći od prome ta, kako bi smo se ponišli prema ostavljeni svijela zadnog parišnog svoj su. Evo je im prema sad riječ. Pada na predstavljeni, joj svaj pozdravio u svoje ime. Vama, ovaj ja sam predstavnik sedikata neraš u tijedančaja i po struci sam diplomirali inželjere prometa. Kvala nam pozivu, ja pokužaj ću u kolikom ubiti kratak izložiti ovo što se tu traži, znači prikazati ogučnosti, ali i probleme sudjelovanje željeznice u nejakom vodučenom niskog uličenom družbu. Znači, željeznice su daleko isplat nejakog standarda u unuta nerojpske unije i nene smo po kvaliteti željeznice na začelju. Tje rezultat ovo što je neče rečeno 30-40 godina izostavnka kulaganja. Znači, nije ovo 26 kilometra pruga. Od toga je 2000 kilometra kasni katitalno državanje. To znači da su przine one koje su bile zadani kad je, ne znam, na strani josef radio i netko drugi, te drugi ali su sada smanjene, na njima se smanje je nižom brezinom, na njima je i osmanjskim pritisak smanji, pa je to problemi za preose ljube. Pošto, danas Republika Hrvatska radi u tom smislu pokušava pute sufinancijanje vej modernjavski unije investirati u željeznice. Mnome, džutim, tu imamo čitar nis problema, ja bi se najliši da to u strano, ja sam post organizatorima dvije prezentacije koje govore o toj legislativi i mogućnosti i potrebi žednice, Hrvatski žednice da se to je prelad vode okoliko nekog zanimu organizatori će poslatiti, također i ovo moj pripremu možete sviti obiti. Mi imamo te 2000 kilometra prugjena za ostaje kapitalno državanje na mreži kojemu ne mogozi 79 putnički i 120 teretnih vlakovog prosimu, od toga imamo samo ok. 8% vokolosičnih prugja. To je naravno problem za organizaciju, da razvijemu problemi vlakova i tako ne. Kad gledamo na pikle, na taj problem dobezano zaštri u okolišku da je dosta pikno čimnica elektrificacije pruga, elektrificio 37% pruga to možda nije najmanji u Erukski unij, ali je naravno velik problem jer na ostari 63% potrebno je onda drugi organizator ne se druči bozivno i tako taj. Pitađi se postavilo, da ali se može i ta Erukska islantiva po boljšem smislu da nekako prže ućegu u tom i skogličnu društvu da željenica preuzne veći dio prevo zarobej putnika. Kad gledamo se stavlješta naših željeznica onda to peško mi možemo se na to referirati zato što svi ove problemi s kojom se mi slučavamo su naši problemi. Dakle, mi je o puno veći mogušnosti povlači da se mi stava za organizaciju željenice, ali mi smo u stanju nominirati pojekte za što im nismo u stanju prikremiti. To ima elektristi svih obrazovi mladi i ljudi, jer je način neki danas sutra možda je u našem i neke dužnosti na kojima će više odlučivati koja će ja da su nam informirati u tim svih naših problemima zbog kojih ti projekti gdje bi smo nijeći mogli da, ako više pokraviti željenice idu javos prodojedan, od problema je zato stavom ogradni koji je vrlo krut, tražan je već međutim politika to nije riješena da se donosim to ne se posebi zakom ogradni željeničkih objekata što bi ona mogu vrzati izredati tih projekta. Zatim ima ovo pitanje neosvlađenosti prostovnih planom, a gdje je biti logalna politika bezigaka u mogušnosti nijeg zgodina usparavati i obstvirati dorošnji prostovnih planama i naravno da se onda tih projekti modernizaciji ne mogu brzovnih zdraviti. Naš problem također na političnih problemu drženije bustoča kolotvora i onda ne moguši su projektiranja prugadna za leće brzine, to oprim je iz 250 km na sat, jer na tako kratkim relacijom to nema nema političke volje da se neki od tih kolotvora ugasa, ono su da postavno samo prolazna stajališnje zdrav za ustavljenju lakva lokalog. S kojim se su očavaju naši ljudi koji priklimaju projekte to je nasličenje s nećem izrelišnjim knjiga i tu jednostavno izreda projekata i završavanje je prodoljiti za više godina dok se sviti problemi se zerižim tivima ne nijeće. Oto je tu tako češta šta nam usporava do projekata, to je zaštičena, prirodna i kulturnama vaština gdje je ubiti jednostavno nepostoj neki model da se taj postav izreda projekata u brza i ako biti prelom znači dodatnih zatvijel zaštičnu okoliša što je opredano ali je pre sporo zato vlješava i ovi konservator svih poslutnih naših zgradama zaštičnu strane i konservatora usporama izreda do projekata. I ono što je na kraju važda isto tako vrlo važno u našoj zednih nema dojednostučnijih projekta anata a naše društvo koje je država vlastima na pripremu projekte da bude investitor da bude koristnici stavila to je važa infrastruktura jednostavno je bot kapacitirana za veliki investici i sa veliki projekta i onda dolazi do toga da jednostavno imamo jedan projekta na 50 km za to vrijeme nam propadne u ostavih dakle prespora to ide i sa ovim depom nećemo jako drugo obnoviti želiti možda ste je država ovo će to prvniješila mislim će da će to bi doveno za ove projekte koje je direktno susfinancirani od stranej lorske unije nominirani su samo vije kapitalne te pruge to je pruga od savslu marafan do tovarbika i pruga od rudluke rijeka do mažusti granice ono što se sad već postavlja kao veliki problem naročiti za rogne prevoznike je niješeno slučaj do želiznicu dakle tu se prve stavno mislim na industristviji kolasiji i terminave kojić nema ispora zafinancirani da se oni ovdove ih rade a nisu prelječeni da se nominiraju stanej lorske unije to se može još ljeg učiniti može se riješitivno osvariti politike i države da to pokuša tako je ljepo kao problem mislim da ću države nivamo prilično značaj broje logističkih centarak međutim u pravidu te veliki logističkih centerek nije nijakav prikličat nema obveze koja bi nakijera vane koji su to izgratili i koje hrade da izgrade indosavski koosik i tu je ono, naravno, absolutno nemogućnost da se roba skamiona nekako preosmjerina i ono što recimo Trubi Zedlović neki imaju Austria Majorska to su potice pojediračkih logističkih pošeljaka koji sami posebi nemogu, znači, za rogne priroznike nisu isplatili ako to države ne potiči a bilo bi korista za naše male srednje poduzetnike da imaju jedan jednom učinstvom nešto je stimijeg prijevoza tih pošeljaka dženice taj također je stražena da država u uve je te počnice imaju dose za toga ništa Srednjič je ono ga što jako obitno za uslu stavu rizko u uvijenju društva a što ti će se na no na željeznici to su lakoje mislim da nijamo pokrenati u postupu kanalovke moderniji elektronu u postupu kanalove je još 20 i to sa 85% su finansira aerowska unija to je dobro i doprinjeći presta i kvalitetu prijevoza prijanim se na njom i broju povećaju broja putnika željeznicu međutim nama ostajer 63% pruga koja niso je retroficirana i tako je imamo u prometoati i tu danas voze stali, videli motorni vlakovi a o nekim slučajima voze i treške vizel lokomantive sa nekoliko putučkih vakona koja je zaistani i nista zi to nečišći lokomiš i sad sodirno da su drugi zemljeć nabavljali više puta vozni park obnavljali vozni park mi nismo tu nam je sad šanse da ne napravimo tu grešku da smo prije 5-6 vodina ili 10 kremlji sivno bi hupili vizel motorni vlako i sad je tjelika da to ne učinimo da krenjamo na krašim relacijama nabavljati bateristi vlako koji se je proizvode električnih na baterije to je dobro za kraši relacije postoji nekoliko mogušnosti i potrebe i imamo jedan je on elektrificijan prvima na jedne relacije a drugi je elektrificijan postoji ti kombinirani u vlakovi a je pantograf koji mogu ići preko nekoliko elektrificijanju truzi a dodatno i nije baterije kad pređu na nej elektrificijan a za duže relacije tu sam mišljenje mišljenje istruke da se možete je potrebu pristupiti nabavi vlakova na vodnik to je prdenstveno okon nas pruga od ognina da splive nugačnije teška vlakovi nemogu prometoditi ali vlakovi na vodnik i znači usmatravo da takođu se tu mogu povoći stresstva aeroske unije za sufinanciranje na dodatnih vlakovanom taj način nešto mi zatvorili ilo ideo i kvalitobno riješene prehozda sredstva za to dudu što sliče prehozda koripnika je sufinancjonirani prehozda tudnika jer imamo zbog pritiska autobusera vodniku finansiraju na mnogim prelacijama nači ide paralelo vlak je autobus stajte u sprugu i država plaća jednoj duku smatremo da je potrebno naprevetlji koripnika dovoljno dizirati tako da ti autobusi na trovo kvalitostnih kolodobora a da se dalje ti pudnici koji će imati pomnoštenu cijenu karke u bestlatnu kao da su učenici studenti i u općenitom prijavazu na rijetko nasedini področima ne može biti samom servis platiti to je potrebno također pomož države koja je istižet ali nena racionalna noć tu se možete imamo na mnogicu ušteniti i onda uložiti prijavaz vrdu učest s ovedom da menjamo prijavaz pudnika koji je još uvijek znači maga sljede liberalizacije i prijavaz u pudnika još uvijek je državna tvrdka i to države samom na doblje i prijavaz na sredstvarima možete 7, 8 i više roplih prijavaznika privatnih i nacinom prijavaznika raže kargo tu bi država mogola doprinjeti da imamo manje manje zagadženje u okoli šeada želici tako da ti nekto političe prijavaznike koje koristite pogodski sustare koje minimalno otjeću na okoli znači lokomotiraju koje imaju manje zagadženje tu se možete ologa financijski punter jednostavno tostigulirati i mali bilo da koris situacije i na kraju ovo ptkačne pitanje je bilo zakon otavnog ukvira moje više naoko občento je da su države prilično energne po tom pitanju i da rebilo dobro da nemsko komisije putem svojim direktiva jednostavno što više može da im su vlasnosti i da preuzne dioemigencije nocnih države da obveže države da što prije krenu primatome i primovicima prijevoza smanjimo tecena okološa Evo, toliko od menja koji imate pitanja kvalo ga da ću dovoliti kova? Zimno, ljubec, državno drema da se izlavljenje i tegnički nekakvim zapravi i po vrlo nekim signim vetarima kojem čekli ono nismo bi mi znavi da smo radili nemali sopravljenje tako da zapravljenje Prevesimo tako da pregazimo na autoidustriju znamo je Tibor Meslom Tibor istraživarač i aktivis sa drema kakvim sljedećem vodimbežni u fokusu tjegu interse su radili i sedigom i uvijeti odsunom politimu prigovaranje i zapošljavanje u posliceocijljiskom periodu a najviši se bavi podačne mađerske ali rekne stručne europe Tibor trema stručno kakvim sljedećem istitutu zaradičke studije centralne europe i sločke to su način naši partij na projektu o transiciju u autoidustriju o čemu ćete moći ću trviše i koji ćete dođer poboda na radiolicu Tibor se dakle cempo bavio preslenjenima radih njesta u autoidustri iz Euroskop Centra Prema Periferiji i je pramatio istitucionalno namog je terarija, spekt, organizacije radom koje su tu promenu trakili Punoči da je to možda prvi put da se predstavio jedan tako istraživanje radiogranac koja ima se prva priboda ja bi možda boljela da se svrnašta nalaze istraživanja u tom tipu dozećima i ta pročno se namodimo sa kvalitetom radih njesta i to su prelačeno u mažersku iz Njevčke i zato tako i način sozerno na sve to i nego tvoje su uspo u pravčavanju radih odmisa u kapitalno-intizivnim industrijama da što možemo dakle početiva tako bitane pozbizanja primanskih nemtravih rješenja što bi značila pravima tradicija jer to ovo včer i nekako teba možete kričao se dorušu kako ulejno je kričatni u ovaj temim mobilnosti trade na tradicije da je nastavit danišljih panelavi moja prva secijacija na bokom mobilnosti i pravi, pravi, pravi na tradicije da je zapravo pojesnosti ozijek ovo na film možete znači da je ovo je film pojesnosti to je ajako hybrid hybrid na hybridnji filtr što spaja animaciju i igranji filtr a u backgroundu u pozbini je jako zanimit zapravo historijski period posledinog sveckog grata kako nisi na transformaciju mobilnosti jer i na transformaciju ovo tiž je jedno žeznice na imerani se radi kako se punkuništalo planjskimštaloj i skidali trašnici u Osanzilu kizda drug sveckog grata Znači u Osanzilu se nekada imao tram ovo je kao što evrovski gradi u Vimanju a kako je automobilu probijalo svoje tvo, krčio svoje tvo tako su interesubio da ovo da je najnovije populnosti kako desi sa tog sanvišta ja komedrago da imam mogu da se neki dančin i da se manda na dobi življen biti nježelje sada kako mi interakva način hvala na bozivu i na onim pitanima ja mi malo širio ovo krču zato što sam pričali i učanjeć če mi se vej akubitno da razumjamo če mogu koji je kog limu koji potrebljamo da li je da li je u nekoj evrovaciji u što se teše u ovom automobilu i pitanje tako znam je zelo na transiciju automobilu i onda bih se nekoj detekta na samom kraju svoja kista živanja nalazio je trenutne obsevacije znači ono što da mislim se u samom samo problem transicije to je već ljuček donekle izveženove transicije jeste jako problematočan termi povoljto na našim prostorima ali nije samo na našim prostorima pojec političnih ekonomisnih kažu to su već rehti počekam 90. transicija imam znam šta želi kao cilj te ostali nekoj neče to želi dobro je ostali me mislim šta ne znam mi ošta taj cilj šta to padre pozumelo i nekoj neče to to postici izgog toga nanom transformacija transformacija uveki na hvogodnih teoretik beza to a imam toga izgog vistupilitku da ukražem na neki povoljno opirak koji je koja im pomažu u mišljenju sanej tej transformaciji ili te kromene ili te hirze u čemu smo trenetnih i recimo ta teorija kapitalističke regulacije je povoljno ukolisno u svjemu tonu pokod ako što barade sa nekim zakorima koji su sve prisupnih i koji je mislimo često ali nekako da kromišljemo nije nekratniške impigacije tako reće i ta dva zakora su pomiželila ljeti recimo dobro to opet ima nisku i je škola regulacije jednoznačno ima ukolisna diskusije u tome ali na koji način se kapital sam stvara to je odbitanje kljušno bitanje i kapital se na jednu stvara na odnosu platnog odnosa na koji način rodu stvara se izpoljeva na koji način se to predo sam pojavči mi se stvara preljegu i drugu drugi del od toga drugi drugi jako veliki zakon njeste zakon konkurencije značnih zakon koji je i budiš za pravo holnost izmiziracim po kapitalu takce i po kapitalu unutaristi zemanje tako rec način ali u sve govadi istregovanje isto vidimo da pite kako znam do tekstu na industrie recimo koji zemi ima šansi do preživlju koji zemi ne ima šansi do preživlju bez neku sudensija isto tako to ima medikacija na samo industriju što bih isto rekna ovaj zamo za regulaciju zamo za transformaciju zamo je jako bitan ubit da kapital po prigrodi u svojim prigrodi konsoliklu je svoj mojsno jednočno i tako kažemo da je konsoliklu je svoj morcu ona nekaj način sencijalizuje ono pojevode odnosne koji se datu već u nim proizivljenim procesima i najzanimim ideje najmašljice što se tu izgleda značila da ona rekuliše kisam života ljudi koji zato ustvaraju smaraju taj deo se jako dobro tu imamo već jako dobro analizu izgluog svetu kratak koji je tako znači za nastav i to recimo reko znatno doba dobro doba značila doba balostanike kad recimo imamo situaciju kratak automobil postoje tako recimo i oblakovi i potrebna i radnicima koji svaraju isti automobilima a ostavno to kako se recimo i pati da kako naredžaju taj isti automobil može ključni znači to je recimo jedan od tih izvec izvec tako zna ne klasmu sukubu od togog startu periodu koliko je ili odregovanje to je opet to ima razljike da li se to na hodnjivojima se ne guliši da li je na bilog preposejeća sektora ili nekaj dežamom i to recimo ove kruge kruge, kruge, kruge kruge, kruge, kruge ne neke ne neke značene stunture obodržano na kojane se to rekliši danas drugi deo je pikani autojugustije i autojugustija u tom neku podvismičkom statim domlu i zadevene rolođera recimo je skupio ove ključni znači jedan ključan ključna rolova ključna kapitalistišta rolova osmi 30 doli dan nije više i posmjeg tvoje 40 doli a ajti inustija titanje ove ispare informacijesta softwarea i grubih produkata jestu centralno to je puno centralni i u najboljem sklučaju u meldobodu boste jedan hiplidenu produkt znači nešto što i poključe znači da je njegovom vejsnu produkt ali pokazuje prvišto puno ovopričnih tendencija auto inustija istoposte gvizna inustija ako je auto inustija vidimo da nema više stavljeno značite i sama automobil tipavno dobila koji se koji se projistoti se istopo menje i najnovije recimo da što se auto težišta diće sve više ovo što možete viditi jesti da su u uznijem tvoj bili koji ostavljeno i jedina stavljena težišta isim to je opet jednog jako zanimivog i tako kažem pomoga i izveženog situacija ako je ovopet pokazio neto krizom da puno je taj krizni moment krizna inustije da nema stavljeno to što isto znači da ovaj se pokušava cena samom kroku cena proizvojnije se pokušava smanjati i cena proizvojnije to da što ulezao k cena proizvojnije jesti cena rada i od cena rada i to je recimo možda što bi pratimo da smo na suslanje roki pitanje relokacije ovoj auto inustije koji postavlja jako inustijna krizna 2020 i obodvetljati samo grojke znači gledam svednije rova proizvuti i za nemačke najriši taj već i droj otom to bilo motel eurotske umije i broj premešljenih radnih mesta je upednimo najriši jedno nemačke jošoste kao glado mesto proizvojnije doželje možda mi budu smo reći doželje te brojte postaju glavno mesto tako su proizvodi auto inustijat u reji jesti političke inustije to je jako politizovanja i proizvojnja auto jeste bitna i za neku makrorekonosnu stabilnost prezadoženih zamana to su ekskotne ekonomije i otomobil kao tako isparanje automobila izglu sluga automobila i dodeje balaz osektivnom platnom balazu to je jako bitno izmakrorekonosnu stabilnost i za vreme kriza se ta kao što gila i nas iska kriza i kao što tjeljnog kriza budu se inustijalo opet jače i onda što trebamo još jeći da pogledamo operativno se ne rada u autu inustiji i rećimo u srednji Europe se ne rada u srednji Europe značenu inustiji nego u nemačkoj što znači da u autu inustiji možete znači, mađe svoj recimo i na proizmonu pogleda je radnika po drugaček popresije i ima radnika koji su i koji su zruši već svoj pogleda o tome ćemo još kričati još tohle ovdje ću kričati još kastnije ali generalno to pitan revokacije jeste jako značeno i to se i da nas postiče po stoj jako da je u subvenci značenu dobi i subvenci ali autu inustije dobi kao bio ogromni subvenci i konkretno u slučanju mađeskih te subvenci nisu mi transparenta ne reći stvari, je su transparenta ne recimo opercenje s kodida šovu kečke reći i što sploniram milijona eur i dobio tako i mađeski vlade koji što prozebosti parlament znači taj konce sve kao što tako ide i značenu još značeno je jedna napuknica u ušta reći govazim dalje je ste da u istoriji ovih naših zemarje cene ne je ima kniža od cene u zapadnoj rovi u zapadnoj rovi je uvek bih on znači posebno u slučanju svoju opušalo je nađen da je hratniji način da se koriste najednije na najbolji način dok recimo ovdje što to socijalismi su se ipagradili na najednijem presosima koje su doblopijani u solicu u sajce način je u slučanju to je još jedan opokuć opokuć je naznaka zašto realni u slučanju da se sreli u u u prezem u stodem dobitanja da je zašto život na slučanju da je u slučanju i satek dolazim do tog treći do tretenci dačke i da mislim da ne mogljamo puno vrena 2 minuta samo dobro znači mobilnost mobilnost tada da ću ja posebi 4-5 godina pratim intensivnom ove šta se dašo na njegovu na njegovu auto u punotera auto u auto-industriju majceskoj znači kako u fabrikama koji su sami auto kjerno izgodžajči znači original ali njihovo pomod izgodžajči to su ulazno gledanost polja i izbanja to su cemne kutije da ne znamo šta se daša ovo kad jaj je našli kad idemo aktivistički recimo koja je u nekih u nekih funkcijima kad je brona nas najnavijezna da vidite autobus i dolaze u jednom, u jednom u tih velike kovanice bilo 173 autobusa koji su vozi radike na meska u radiju svoj 70 km znači koje možete zanostiti kako to izgleda ali ovo šta sam ja jisto pratio je agencijstvo grada agencijski radnji je isto izvežio i vidite ni radnji živdomo znači radnji živdomo je isto dolaze u celog kutu u kliču i radnici koji su dolaze i treci zemanja treci zemanja to znači iz zemanja koji sušanice evropski unijel i ulazno i u radnicima iz Ukraine i Serbije s njima smo radili preview i gledali i promene u njiku u slovima rada i u svom umogorima i gledali u tu vrstu rizvike i za pluklacije i nema više vremena ja bi sam uključen da sam teh počal nas ne razpraniti ali samo još jedan što je nekolivina postavila samo drugi što si postavila da je celog radnici i zapravo da dođemo do toho najgubnih ljudi i da idu i s nedesentilizacijom ali sa nekom širinom diavoga počivanje i recimo kad bi smo pričali o zelenom raznici sa radnicima ja me nije uvisak ja smo uvedljeni u tomu razgledali trebko rošnih interesa da ću se gledali i drugi ovo systemac i prirše iznadvode ili tekoliko da mogli iznadvode ove ta priča i njeroj znači kreba goćila doga kreba te gledali nekada po ovoj pomoći da bi gošli tu situaciju da bi mogli se uključiti ove aktiviru na ubudu u političku ekonomiju industrie ali i masiv pitanja koja su otvorena nam se ćemo i ovoj pročiji kroz dalskovo, ali stane i pozina na našem videu nam je mnogo slišno se našem izdraživom ovoj smaradili tako da vjerim da ćemo tamo imati plom od rogstvara ovog danima, danima, razprudu ja se radim o tome tako da imamo zednji družite ljedećimo obavnik i naš zajedin na ovoj panelu je Bernard Kicic Bernard Kicic je ljubodušni aktivist biš i predsednik Zelen i Akcije najvećvijedna istarija okolicna organizacije u Kravatskoj Bernard ima dologođešnji iskustmo pojedema okolicna politike osobi to u održenju transportu ali i pravim odpadom neko vrijeme od je transportni program Zelen i Akcije i su dalo analizama problemog suzdava sam obusu na zajed u Kravatsku tako da je razlogođer smo zapravo nekako zaključili da u gradskih i neđu gradskih javnim prjelost je možda nekako najvešće zanimare podreče u kathlorimo o transiciji, transformaciji transprudu suzdava ono su nekako svojih prepušta ovog kama gradoba nijakom onim koji je spožao sa većim resursima imaju i najčešte bolje pravim trešenja i je pozvojnoj na radogom i svoji atubabinja prometom, promenom infrastrukturom da vedno se osvrde nam to što je potrebno da se ja transport pravim druga nitima katera u promice ne državu prijeliza pokretno zajedno o što slučaju što misli da su problemi s kama se suzretal i mislim da će promena da je oni novi preglu svih dočet u svih dnjevoj vodine dolazak zelo na ljede opcie na vlast u Zagrebu biti taj nekakal kanal mogući zaostvarima njih promice nje prava na javni, ali preglušiti viselno kvalitetni i u čim boljim javnim pregluz tako što u čim pregluz svatim sve o javnim pregluz i možda se sreća hjevanina ka sredstva modernu tehnologiju preglušiti mislim, kurad nema i gledač koristitivom odračnima vjero sako im je u kojima je vrstavno i korik učila to je cena, prosena udomnost i vrstavnost zaostavnost a zapravo da vam na šustavu u grasku prometu da se politici je i da je klijera sustav u kojem će te barbe te zadovaljali ja se da je pregluz dobišnja automobila ekakva konocija nečom tim moguće izmirati šustav tako da ja mu prirozbude u gradu na imetim nekim slučajom možem slučavati pozicije zagreba a i u štupu međutim me pregluzato sam je u korik metak s ovdjem da je dema pravima transicija i u mobilnost njelete imamo aerogija različite pojima nešta je bita transicija pravima akva transicija u prometu se možem se zadržati čisto na ovaj nekoj energiciju transiciji u prometu slučajom pa onda svije onosti i načinu priroditi i samo energeti koji se troše za prevzat zresta su oni koji imaju niži budice na odlaži neka v korik dalje nekaj ambiciozni je pojima njelete transiciju u prometu bio da je to pojima transicija sa individu ovom prometa na masno u prometu tako smajnoj se korištini ako korištini auto bio polečava se javnoj bio a neki doš ambiciozni pristup bio da se smajnoje brojk potovanja da koje se doliste motor na biozni srediciju dakle u ovaj prve varianti u koje se radi samo o energiju transiciju tako je postoji na razimini različnih strategija različnih strategija se zapravo uvanjno ufokusiraju na to pa se uvodi da bi imam antredni goreba i će vlataniti na goreba i vejovstveno i hrozno zakon dažstvo u hlačeru među ostavnih slatčenih plinu ukapljenih nachvih plinu koji je nemo nisu po svom državu goreba da su po svom goreba ako njimaju negativnotice na upravoč kada govorimo o ovodiku tako stoji puno različnih vrsta vodika različnih goreba koji energije se koristi kako bi se u konečnu cilogu zelani vodi konek kojeg hoćemo tako da tu se za proce sa elektrolizem odnoditi u zelo energije i u konečnu cilogu odnoditi u svog vodi kaj je taj zelo vodi većina su neke drugi goreba sedmi cilogu tako radi se okorišteni vodi u nekim smoću ima ugljena kao energenika koji mi se korizivao taj vodi u nekim sustoji ima ovdjež po stoji CCS to za ugljavanje u slohlapnemu stavljamo posljeca tog procesa ali zaapravo u svim tim slučavima putica je na okoliš pa tako nemužemo paš leći da je negrih da je osobitno dobro mislim da vodik generalno bi treba okoristiti za neki sektak koji su kajim vevod težko kajim teži, nekaj agonizirati po to cestu poko tako nibat pomoć u nekim slučavima dobi za cestu dobi za cestu dobi za tom kajim ću skućati tehnicim dio bolj po sezaju nekaj agonizaciju i elektronikaciju međutim tu naravno postoje problem da u poslju 20 godina recimo u zamlada čiviraciju broj je porasta za nekih čitada je se fos broj broj je prijeznih sestava je porasta broj da za preko 50% i u strako ogromno broj da je postoje 20 godina hrvatska je da je poštutno motorizaciju s dobroju automobila na tišču stanovnika neđu nižinu u Evropa to je u hrvatskoj, a ja mislim u teži 430 automobila na tišču stanovnika broj ne državim preko 500 pa preko 600, čekam neki preko 7 što ovo da je u različitnih broj siženje interi koriste kao neka povčera argumenta da tako da ću pregledati i taj je razlog broj automobila tako ako se zadržimo sada na ovoj prvi razi da kako primatimo transiciju u promenku usključio kroz bližnjih energetiskog transicija to onda znači da se nadamo ne znam od 30 godina 30 godina da će primagnom bilim, niti i audicijan ali da će ih prema postojećim strategijama u precima biti još znatno više nego penu sada benom od sve radno malo ali kad se vleda na povornu razili to stvara ogromne pritiske ako ne samo na prezvorim elektične energi koja bili onda isto tako prava biti da kakorizirana nego ima cerprenje kovalta, niti ali stržnih materiala koja se potrebne za toliku konečinu teleplifikacije koja da opetima ilu što da opetima negativanutice ne samo na oprešljegu i kuna od kome zajednice koje se nalaze na diri bovički tako što ima opet je ovo prosto nezavodno s pojem pravdvom transicijom zemljenom ako govorimo o ovo bitioznu variantu tako premacivanju na jenu primos tu je tvoj deftavljeno šansa za osvetu za gada sređu sređu gada nekaj mali gradovi gradovi koji dočili sa niskom bustočnom sedenom teško je o nima ospostaviti toliko dobali dobar ekvalitetom sustavganu prijevza koji bi potakno lude da ne koriste automobilu i ćemo se potrebno primjetiti razliku toga da javno primos bude dovoljno razvijenit da je ljudi mali koriste automilu da je i dalje koji je automobil i dalje se potrošim je resursi za proizvojniti da je automila dalje da je automilu 23 sato dnemo za uzima 12-15 metara korašime kora vlasti koristi nešto mali nego inoče zato nima toga razvijednije ganu preos dakle ta situacija i situacija u kojoj je ganu prevoz do temjere razvijed da raste broj ljudi koju odlučuju nekos je dobiti automobilu uopće pa onda nije potrebno jer nije potrebno kako u petu zvoljimo i toliko odljubilo zna ovo nekos te smiječe nekoma da je za njegu reciplažu i ako je u sustenu reciplažu želimo da je razvijed ali bi ono pravio svoj nebi tako želimo svoj negativna utjice na opoče dakle veliki kradnih srednih kradnih tu imaju prilibku uspustaviti uspustaviti sustenu i slajnih kvadnih za opočkih opočkih postoje tako tako da mi natrajiti razvijed između invi do gano pevza i masivno gano invi do gano kreos vrlo postočeno komistima taksi kreos tu postoje postojnani opanom opanom ih bozila da bi reagirali on dimand tako nekoj vrlo ambicijosno razvijenu sustavu u kojem zaista možete možete računati da će u svakom timutku kojem on treba prilu se točke rade, točke b četako bozila biti dostupom i u kojem nekoj šustav cijenavno sličan ili možete čak prihatnivi možete da ste otrošili mladsku pradom od trošite novacitna amazina bražavina, amistraciju osjegoranje i svojstva troška koja imate tako šustav ambicijosno razvijenu on dimand opanom ih bozila koji do što imaju i električno povon i ono imao manji tako promisustav imao manji u koji se dano koje što postojeće ušli mislu da je protivno manji poči za parkiranje isto tako taj u rekašu momentu protivno manji međutim i galje putnički kilometri ostaju slič brometnici bužena promicima ostaje sličnice mali ljudi nisu vlastnici i automobilatka pojima se bozila zbog toga je zapravo masveni danu grjevos šansa za smanjenje koje lišno nja indiviravno i danu grjevos za indiviravno automobilatke brometnici ljudi ostaje u zagrebu nečutno boljim danu grjevos pod investiram u 20 godina bilo tako 3-15 godina u najbelog veliko lagerinje u nove misko podetra oni su podušegili svojih problema da se kako to riješi ili osmijenje osmijenje pršetrošenje i danu grjevos bilo doćaki nekih finansijskih analogizacija u celom potom nekih lažnih netešenjih onečanja što spiča autobus trenutno posnijih godina se nabade autobuse na polim to je opet a lišno na što autobuse ovo je prvom gleda potom osmijenje trenutno kako misliših dve ne zaprav rekao što što je ovo posnijene najambiciozni pristup tradicija a to je svanjeni pregledovajnijem koji što im avotnih pozila u 20 godina tu je nužno napraviti to je nužno zapravo promjeniti sustav kako je krala grad ovaj odakle se rekao potrebno zapravo kredati poli cenkečnih gradove u kojima će se dober dio potreba kako kutru negorirate oprazovanja i bilo čekat luka kad može zadovaljati u relativno jegozivni stanovanje tu je u stoj primjeru tako zvanje ABC avokacijski politike nipnizm kaj je 50 godina bila kaj će biti angomustikom ali kvali u teoriju ostoji osplatživanje najmene zemišta i profila oni zgrada koje se na tom kvaliču grad u linije masnog kanu komijelu za kada se kada se kada se kako ste potreba zdađim neka zgrada zračim se pomutno koje kravestno u stavni nas gradod je bitom pristup ljudima te se potrebe pristup teretnih ozila ili je obrmuto tako radi se na primjeru spadošljima nije bitom pristup teretnih ozilima a zapravo frekvencije dolazaka frekvencije dolazaka nije i onda se u straze kremu za primjera i do sluđava kraljna oni obdjekaka koji odmoharaju, koji imaju kromiku profilu koji zaprovedjava i da se na njih dolaziji u vrenstvenom objavniju pristup teretnih ozilima oni su ograničavali o stavku zone proj bakrvi njesta koji se grada se trafim stavka radnji koji tamo dolaze neće za svoj potovanje koristiti automobil nekoće koristu li javnjup teretnih ozilima ili vici za razljup po dolih kremu spadošljima krasuna nemogu grati tamo na jublazinu starašta masnima kremu teretnih ozilima kremu grubu ideoli na grada i svoj stavljima i još što gleda mislića temi sam što vezemo vezemo u prave metra kromiku radnji nijestan evac koja je za prvo neamo razbiljno automobil osim što opravljaju stavljima 100.000 ljudi u svetne netine ovdje ovdje promeni susto kakav želimo imati za 10-20-30 godine je promeni sustef u kojem ilostamo iman manje automobil agrimom manje automobil i to znači da manje ljudi radnik na prozvodnih mi automobil sada te zauzira što to misli da je hlače što ostvali neko idealo hlača u veći njer za posti u uhrilac koji zapravo ima nezanimariju fotocenova posebna random njesta ako je sustaf sustaf osiguranjem odljela autosalon auto mechaničak smoću da ima recimo 20-20% manjima kambera td. manjim princip na td. i kutica ima na dio građensku seta tako je radis je svakom slučaju o nekoliko tisuća ljudi koji bi bili zaklačeni takvom drstvom ambicijosne transicije u promeni setru i za koje je potrebno ako je to što stak kojemu dežimo kad želebno osmijeći što njih nažal zašnije ove je to nešto zašto moram u sada začniti ovo ćemo u sada počke pripremati proces transicije osiguranja random njesta i sada ostavite terkranje od oblastiraju s ljega njima onda je vam je malo hladno pa želno to tako razpravu prije učka tako da je vam slobno naslijanite i postaviti nikola vezamo čim je se najanicijosni najanicijosni transiciju u promika i povezamo zabrtu sa suradnim otage dobro na samobiru vezamo da tu dostaju zabrav koji su uključili sada u lokom i politiku, u Zagrebu ovo pripremljom spustu je zakaz počeku pripeščenju za živna, koja je zabrav lirša lirša nutljskog voduče, sada je tu no manje i tu je zabrav koji je dostan nutljskog druge koja je u među vejmanu i dožupan i koja je zabrav koja je jednom vrijenom prostoru u prvišnjakom prostoru da je pristima za rozpojeni staže voduče, da je dostoje zabrav u neki dobra prijnja u ustupanja, koji je sporozdobno dobova o prvišnju zemlišta HG za primje vice nekog vrijednog projekta kao što su zemlji u kandidori za pišake i biciklistički bronit tu od nekomu iskustvu ovom sprovnom, nekomu varni svec zato ako stoje vrijednog odruču da se mogu iskoristiti za tako prvom u televiziravom povištvim neko televiziravom samo da vidimo možemo uzima tamo uvijek možemo uvijek po dva pitanja onda možete govada kako vam je adresivno ešto vam pitnjeni za prvoga projekta za HG zanimimo koja uvijek a znači, neksim da u piški kažem vas pišek veževaj na istog Europa nekosto je katasteti da se na nekih način sprovede transicija i pitanje se znači da li komisijan nešto uzima seriju da li to uzima oslimnom da li opušava nekih način katastet, da li opušava znači viti kontraktu sa raznoraznim grupama ciljomom sektra sa uvijek uvijek zanimimo da li nekih način sve je to okej da nekih način u države bolje u kraju kakacite kakacite znači mora se na nekih način transicija i transicija da ne dostate kakacite tako da znači moram da sam dovoljnije u komisijanu sparu znači moram da sam dovoljnije viti često vlada i značiti vlady a ktorije opušava i flušiti ciljomom grupstvo i diskusi o tom, koji se prelaže tako da sam ostate se sve vjiščinom na nekih na velike konzulantstve firme tako da sam dovoljnije u komisijar bitita probleme da koje je nije neče da opušava radnici jer ako mislim am se sve ostate ne prešave Ustupanje i mojini prostora se sada nema nogo datnih slučajava međutim zagoska moguću spostati što je držav i mojina kredeski željica i one se može ustupiti samo bi pravo pokreniti te postupke i mora nama postati postojati volja druge strane a tu je svaki ovek i razloga je na ljep način ja je to najbolji a nadam se da bi to najšlo na nejaku dobro uvoljim na odsigna na željiznici smučam bi dobro za željenic u svom slučaju jer je ta i prostorošta što sada ne iskovište nije nikomiracializirane na njegu drugim način možete ako imati tvoju delu ja isto mogu pomoć da dođe da oni ušli dobro danima se a što se teče ove ove eroske komisije eroske komisija donosi direktive koje države članice neke su odvezojuće neke imaju neke rokove neke nisu toliko obvezojuće i države članice i onda loje projez a eroske komisija o državom goštu i hrvatske koje su si romašini pomoži financeski da dođu do nejakove razvije razvaja željeznice mi naravno doda spetve kastno možemo u kratku gromku stisati do nejakog cija da željece zaista trebuzno je mogu doda imati i u smislu ekološkom i u smislu ekonomstvom rekovi kao njaka motorna gradnje razvaja međutim nekako vam toga ja ne vidim ove da sve eroske komisija uključuje sama osešto osikura srejstva za to jedke koje mi sami nominiramo koje mi sami i onda tražimo financija ja ne znam da mi oni nešto posebno imali njaka aktivnost koje mi su prijedlo se i naši je mogu da sada ono tako i aktivnosti nema što se tiče uključiva ciljubnog društva pa oni uključuju sindikati kova je su ciljubno društvo a što steće drugih udruga nejakaj velike godje ostrade naših vladevima starstvom prometa za sada ja nisam uočeno u glavnom kanijetu nejakaj inicijetive odstranje svakih udruga od toga da to zove te ministran neki skup vrlo njetko je to da najđena odazim da se oni uključe dakle drge se ovog svoj polivčkovima i dužnosti kojom našaju tom svihljubna postoj i neki prostor za natakam da to popušao pomijeniti ali za sada ne mogu rećati se tu za natakam i u začku ovu roko gorišati na prosto nekaj li uključio nekaj li uključio nekaj li uključio nekaj li uključio nekaj li uključio nekaj li je Pala pomovo Pala kao predstavnik predstavnike rima sa ovom vili osjećam se nekako kroz badavenim za dama mi sada naša strana komentariom sve ovo što se govojevalo ja sam zapravo kroz izladanja da, i zaposno kroz izladanja popušala izadnizivcirati koja su zapravo pitanja i izlazovi na koje tjeko move na ryonji se sve vina je tjena no način odpogoveve, doba je popušalni domer pa onda evo sada s temanja rima sam tomo bilo ali mislim da mi kao jednostavka koja je nastala dosnovu izbiraža i koja je prve zaposno nika imala teku 2 i 11 da danas ima sve naprego tisuću 30 da možemo biti jedna studija slučaja u kojem bi smo mogli objasniti kako je tako proces izbleda na metodu process tracing da vidimo nadav, što se tešavalo i kako smo to stiknuli, dobro, pokus je najerno u razvoju tehnologije i kako cijeli prek proces smo od nalaženja izbara financiranja i do dobivanja nekih kodačke od loklavnih i načinom u tešanog tijela, govoro kuno izazove i još s njima soočavano, joj popir da čitate medije i da ste počintali da je tvrtka dobro znančena sredstva i z Evropsa kondrova i za razvoj tehnologije, temst i sustava, ali za razvoj modela prevoza kojoj bi uključilo high share i kako možete dano dani. Međutim Ruloga država u sve mutvome je pila u najgodnim slučaju samo kodažavajuča i to na nekog koji moj mati magazini, gdje je ovo što je sada gospodina ovih bilo prevenca samo doći i slipace da si udilovati na nekakvim događanjima dakle svetu nekakve evocije, dok u svojahnosti mi se slučavano sa začinjeni su nas politike, javno politike na slimali mojima vlasti koneko je tunirane i neintegrinane potim je mislim na investicijsku na industrijsku na promenu, na energetsku politiku rada, odrazova politiku dakle kompletna krijalnost i smo i prijere i sada radimo na način da kompletno vodoma da na svaku stupnicu oblijamo pravove ucamo čim zadešimo sa ovim danas ja hradno napisati zdar jer tu neću reći koje institucii da se obnobi stajnjala vodom mrešom bez toga sve deluke naši investiciji na kodu ću dakle dašći živani neće li ti mohućeni da bih ali napravili bez da mi ucamo kažimo i participiramo zato skorima stupnost u toj investiciji znači ono što je treba dozvole, su vlastnosti danja komunikacija tijela na terenu da se dakle da se to se skupam u skladi da takvena investicija može biti obćak evo malo smo prili bi samo svijelo ovaki jednoma istnaživanju jer sam sa 30 država što članica europejskog umlija što izbana da napravim okolika ima analizu povijedak, koje su nam udjela da se nam o kompletnu uzvojenju i u obće povone da bih izbživanje razvijed u te države i povjude koji smo dobilili su bile ključi u dokene od kompletne infrastrukture zapoškanje subvencija u ogromne miznosti ma sve u što je tibar i najbolje pomoda jer sigubno gdila i od slovačke koja je nubila i jedan od svojih atraktivnih faktu jedan od atraktivnih faktu da smo imijela pristup, radnost nazi koja je vtinija od drugih država i joj su radnici spremni raditi po noći u tri smjena i tako dalje ali gdje država sufinanciira i tako zvanih kuracarba i progrant znači a potvrta ne radi svih vej dana i ma bilo smajnene povone gdje država, onda suvencionira u statar ali namo da sada ne drugim nizim da suma su majnog hrvatske vlasti inako je olašavaj u občavu uladanja a potvrta gdje uladanja u ovakve prijekte i ovakvog firma koja mogu dobročno osikurati i zelenu transnamaciju i kompletno promjenu modela ogromne politike tako da, ako zapravo znači danim komentarjem u menu pitanje na to sve i dajima prijedlog da možda se obradi nekako posebno i ta tema konkretni premjera i špiški, kako se na njima može učiti da se politike na svimi vojima nekako bolj integriraju da se budući tako uvijek mogu ulašavati. I da svima ja sam uključio od čuvani dženje znači nije vrsta sve uključio od čuvani dženje u svom placu od svojima i znači mislim u svakom spustu da bih vlada nalazam sve uvijek na svom sve uvijek i za njima uključio od čuvani dženje u svakom spustu da bih vlada nalazam i da je svoj smidljen 하는 od nisom uključio i cijedno, ovo je uključio kolika znači sve uključio od čuvani dženje na svom placu od čuvani dženje u svakom spustu da bih vlada nalazam ovo je,ko je,ko je sva to kuo hijo podvoreno sve vk Gmaila koja je .... u družba je jedno s drugu stanuvišta, samazistu stanuvišta vih akorda tajdi, koji ja u danima deset, da je ste na koji našli se subnicjonište alko igustlija i o uzetnici i tako da je, tako da je predstavljenost je kažem kako bitna i ja nema drugi komentar, veždemo za to najbolje jednog je jednostavno da se toklitanje svih politika koji u uz trazovi alko igusti i transicije jedne alko igusti koje recimo zelena da se to potretne što je, če drugo je. Što se tiče Zagrebačku ženečku kčvore, on je također žetva, zato stavlja željenicu i ako drugo ne prije drugo grata, pa granja autocesta, pa je on trebala da došla reć željenic, ali onda 2008 došla do velika kriza, pa ni tada, nisam došli na letar. Što se tiče svano, koji šta Zagrebačku ono je vrlo važno za grad Zagrebačku, nefakto, sa ovim prugom koji je promazio kroz srednjište grade, poglesišom prugom i ovim djelom koji ide na juk, znači tamo prima svisku, u zvedniku koricu, praktičke sa ovim projekstavom nika Zagrebačku nekaj bio potrebom njakom metronom. Po moje miške. Mila je sad najelo vrlo dobro je glede vožnje i bi dosta musti, prevozljimo mnogo prudnico od drugog celadnog sacu glarfa, prima juku je potrebno još i prezastunu poboljšati i prima znači izrašnje uci i prima boje povezati veliku koricu, uvesti još neka stajališta i tu je dobar potencijal da se ove prijevo skrađena grade Zagrebačku i ovog jednog šire gjela, puter železica i ovoga poboljša, ovom prijedni, sad načinamo jozni park koji je dosta dobar odčutim. Naravno, od sava izgrade Zagrebačku gledu kodur koji je na celu na sramote abe nekako gov'e koji je. Do ostališta stajališta stani za istan loše, što se tiči sami pluh je ovaj dio istok, on je vodeviziran i tugo godine se neće tamo više ništo vlagat, u kražegstvom gjelu, u elektroteničkom je sada izvoga fondez, opravak, pregližena za navijenom sigurom, slingosti uleđaja i to će došli naraviti. To je oprenog staga preko kredesitog godina, ješ nema niti njudi koji to znaju državati, tako da će se to zamjeniti. Također je pregliženo isto gjela ovaj potravak trugle na celu, također je konstruacijela. Tu su stati postale dvojbe i mnogi ljudi su razmišljeni, tako da vi prugu u cijela i družini, praktičke od sessve, tako da bolo već za pocu se od prirod zaprašit, što će vrlo denivelirati, kako mi onda se cestrovi projek mogalo lakše vjeti izgrati u umičniki prolaza, međutip to nije realno i neće se dogoditi, zato što je ovaj djoprugin listog ovaj će modernizirani. Tako ovaj djel je zapad koji će se modernizirati projekti serade. Bi će također iz aeroskih fondova i li ako ono to je te rušiti, morate radnovece aeroskih unika, to nije realno. Pitanje, koliko je i potregno, da je dostaj nekoliko potrožnjaka u gradu Zarge povji njih mora finansirati razlag, to nije gdje znači, kakva saktura i to je problem, nalegu sada sama delir evalacije i ozduh krešto dodatno previše prokogla u smisku da se nam višu razlijedu fizički dignu trugali i ošeg dalegu skuplji da se ukupavam. To je, treba odnosno, fantastica. Željeznica, što se tiči sami vreže, to sami će reko, ima jadno puno loši infrastrukture ilostrojava u gradu Zarge. I onda su prioriteti tamo, gdje zaista truga već nije u nijakom vodnom stanju, a na abitne, značen, da se tamo radiotrepti, da se tamo ložno sredstvo i možda je to olazav zaštovi se znači, da još i dio nije bolj liješi. Ono što, i sigurno, bilo dobro na prioriteti da se preoze vode skroz da zaobiće gra za napraviti. I tu bi bilo ovdje potrebno jedno dosta značena investicija u gradu teržančke infrastrukture jer je neprimijereno i zaista nekad i opast, da te ni vlako i sa opastmi prometim grud samo srednih grada. Međutim za sada to je još bilo dobro na realizaciju i ne znao kaći. Iako smo o mošnji stanju i treba ćemo javno puno vrenima da se, da se ti nije možda da se kaći. Svijuta nije žbava, malo što prvučite ovo, ja sam značen, možda se oskaziti. Eho, svoju. Palo. Nijakom ti nije, možda se značiti prejelo kome njih kolegisti istrinit samo, kažete, zelo na aukni i dosite reke neki grama do nekihovog samorom, što bi zelo na aukni i dosite, kako nastavio zelo i oddržiti aukni. Svijuta nije tino na mojoj koristiti detalje, možda se nekoj resursi preplositi na planeti, koji smo ogranići, koji smo zelo preveći napravili pik, kao, nek se aktivističke ekonomi, čeko će oni zelo popiti celiki. Što je zapravo, če možda zelo na aukni i dosite, mi se čini ga ušta delo govori, kada je pitanje o oddrženom i potice, meče benet i krespektive, drugeče i američne, mi treba možda, ja prijevo, odsusta prijevo za, koji će je mogućiti, tvoje ideje, da se svak je pojedirati kome nije tino, pravno, pravno. I u tom smistu ne vidim, drago je zašto benet država od tica, ali tako ti, benet, kako možda, kako bi ja se što je zelo na aukni i dosite. I na ško je, boja je, gubi doktora, u vizne, stane boja je. Romika, kako je, znaje, u toto riko, Johnny Sker, on je rovotakcija, neki su šakce nekoma, i Sharon Stone, ali na nam nas, to znam, da nije mogućiti u za rovotakciju, kaj je spilomero, u spilomero, u spilomero, skoro, što je, nekako je, rečno, pitanje za, benet, da je, i na simtio već, u njom nevo, koliko je, u divanu, množda, povijeta grada, zagreba, da je, možda, znaje izračno, doprinjala, koliko, metra, nove, pramejski proke, uspovoćanje, cijelopetra, grada, zagreba, sessurno, da je, nekako, kore relacija, i vedeno za ovom investiču, koja se, i, dobro, ne, da je, da je, neću se, pa, jelno, ja nismo obitelji, što mi se, pa dobro, sad mu liče dosta, u noh, železnučki, i auto, prevoz, želom, goletno, kondiciravstvo, glasio, ali imano, većina emisija u prometnom sektoru, i molase i izračno prometa, imamo ono, unoširi posto zabrare, u smislu, dekarabilizacije, promet od sektora, isponemo, isponemo, nekoliko barijera, koliko u kontekstu, hega, ostavioščom odiciranje, što smo čelu, železnučkom, sektoru, komosa, sad, bitenje, bitenje, zasvakovac, su u globnika, u nekom kontekstu, dekarabilizacije, u smislu, nekako, log, uvijek, se konklucija, situacija, što je ono, ambicija, već, smislu spunjenje emisija, ali, dan dođemo do nekakih, dvarne, spodstavljenje emisije u prometnom sektoru, što je ono, prva ili dvije, spara, koliko je idealna. Čisto, molase, neka postoacija, osudne, neka malo, provizla, si da, i u svakim podseklju, koja funkcija, ovo je, da je, da je, da je, ovo, javnih rejkao da, postoja, zelenja, od svakom, sprit zelenja, joj, moja, mora, u komadziko, u komadziko, industria i vej industrializacija, i što znači, zelenja i industria je, recimo, drugo pitanje. Znači, mjelmo, čim je me, tokom, pokušanem, skvirim, sajdes, neznam kak award, kako, kako, bi se dopedao, ovaj, pitanje za lene, za lene auto-industije, znači se jedne strane, auto-industije, proizvodnja mogu bilo svakog, možete biti zelenijak. Znači jedna istva, jedna istva na koji nači se sam automogu proizvodnju. I absolutno se slažu da trebuji ispitati bi te materiali iz koji se tinovi modeli kovinu na elektriku. Šta to znači za životu? To je ovec, jedno veliko pitanje koje pitanje linti u Mariacimo nije istreženo linti domeno pro obisku, to vano u domenu ebe. Druga istva, naravno, nakon tipi proizvojnje, na koji nači, je danoba otrošna i koliko nije. Mislim, koliko mi znamo, automogu je postalo i to danas povrstav povrstav slestva koji traja dvijed čatvih godine, da se bacna. Sad je ove pitanje, da li vam treba automogu, od koji će biti, miti dober, na dugorašna stazu. I recimo, kaši, i recimo u tom smiju, u tom smislu, naravno, bolje opcija nego individualizacija. Ali ja bih ove treba to da postoji potreba za automobilu. I u toj krancici, u nekom prelaznom cifusu, dok se nađe ta vrsta, recimo, no, offset odljelni sestava koji kori stupo, recimo, godujsnosti koji uzina u ovom obzir, omislu i tako delje. Znači, to je moj prvi ovaj odgogor, postoji stvaka gozelenija automobilu. I stvaka moram treba informacije o tome i o proizvodni, i o kvalitetu automobila, i o potrošnji, i kone je potrebno, i zašto je potrebno. Znači, znači, zbog toga, ja mislim, da jeste neopodno, barje povom ove periodu. I rezano za, i još samo na jedno krate kodgogor, rezano za drugo piti, ja stvaka govidim tu jako veliko, nejedna poslutka i u tlenu trenutnim bogobinodosni mat naši ljudi. Znači, jedne stvar, tih urbanih sedlina i te urbanih sedlina su u spane tane, da je zmišljenju ostavniko o jednoj celini koja treba da da najdžje novu kratim način mobilnost unutar kde celina. Pispojiti recimo se žeznicom, tuli se vinoj se jedno drugo cevinom. Ali ovdje pitanje, kak šta raditi sa tim ljudima ili sa tim zajedicima koji su vani tih recimo urbanih, odnih, zelenjih, sedlina. Tako da u muzimeću i dovolj si, ma ne znam, ja mislim, da trenutno treba misliti o nekim novim sestima. Precimo elektrišnjem biciklu je jedno stvari i vidim da do biciklu je je postavno drugo o vezančenu sestima. Trenutno, a avion, avionski transport bi treba ovdje se ove i džesto povorezo i uvudu sestima. Znači, to je jedno od stvari, sada okreanski transport i brodnih transport to je ovec veliko, veliko pitanje. To je zanimljivo, ono što je recimo dobro u nesećinu, u kovinu što je nas je zatvijkla, da smo videli na koji način lobali, lade, vanec, obskrbe, tako je način je postao iznedan težak i da logistika, iliko je postava bitna. U sve na tome i da ta logistika iznene da dobija ponovno na neku svoje cemi ki videli smo te kredi način te repe programe koje su braspi i u tomu kriza, ove ranih kriza koje su postavi sve to bi posebio, to je istopotno neverodno. Čini mi se i to je ovek jedan drugi indirektan odnomar da recimo ivređevice zajednice opet čini mi se da idu u tom smelju da budu samo lovstvom njubiče. Znači postoji čini mi se izraženija potreba i recimo podzivanja koji to mogu se mi klučniti kao što s sjenina držare, ovdje je ovdje ovdje paresta u sam lovstvom, u sopstvenim autokom, da recimo nekonoski indice i sa tog stanuvišta čekni mi se da to ovi indirektom to može da da omogne u tom recimo ove smanjenju globalne emisije, što ti će lovistiti i globalne emisije. Ali generalo, generalo, rečeno to je ove a ještje bitan jadni kraj, kako da je vrlo vijonski tijasnik u projeku interva. Da, ovo što se tiče prvim koratka i a već sam da je ovo šta je kolega vrlo dobro sistematizirala, znači najklijemo enerji u koju koristimo u vrlo kratkom rogu željenica možem u krivo zemputnika izbaciti dizomotronu glakovi i na vladnih tijepnih rogu. Samogvori baterijski, u glakovi na vladnih turi bila već velika pomoć i veliko osnovnjenje za gađenje. Što se tiče mohovu drugog cijenja, da se mišli koristi javni prijevos, tu je potrebno kompletno odroga željenica. Evo i doprinje, nismo imali glakoje pri 30 godina koji su za četiri sata stizali do Belgrade, stjeme da je na satu sranje gleda dosta lošak vrlo, i može se još drži. Naraz mi do linkovac, na koji su malo više na pola puta u ozemu četiri sata. I naravno da nije možete odgaviti krađerice integriranoj prijavci otvornika, tako je posluga. Znači bezintensivne obroje pruga integriranoj prijavci za ugaralskoj neće lini. Nama je klak misija Sveckie banke, dogledaj je zadatak od vlade, da je zradit pismo sveckie politike i števisti sam po sebi vrlo čudno, ali su gradali u gradali sku toj trve valijanti da država moraca kapitalno držanje pruga godišnije izvajati milijar do kuna poze su to produkice vlade pouklili milijar do kuna, a država olaži jedna dvijesto. Naravno, bez toga, dok se to ne osmijesti dok se ta osmijesta ne osmijegura i ne počinu koristiti taj dio ciljar neće se naći stvari. Šta se zelo nije automobil? Mislim, nije automobil, nije potnosti i zelo nije i zapravo je to termini koji je prežidat doškomom doblom sim da će buda različki društva vlade biti na različkim mjestom postaku na ta letica do koja je različna automobil zelo. Takle potnosti dobio čekaj meni u potnosti dobio zelo nije automobil koji je još svi materijali prezrednimi putem koristim na 100% mnoglijih izvara energi je je to onda li je napravilo ako još li je stoposto obnori u energiju kdje u cijelom tom procesu nisi napravili nikaj, nije napravili njih koja društa našteta za bokom, zajednicom bilo koje druge čak i da je da promijena infrastruktura napravila na mehanizaciju koja je koristila 100% mnoglijih u energiju ovdje dostavno espekt da je prije to betoni tamo bilo nešto zelo no pa je je to tu nastavno da nekrih nekama negadinom efekt. Tako da mislim to rezultatno nekaj ćemo postaviti to zelo što je zelo no ovdje si prakno nekako umrušteno dobro. Za kako svaj mniti nisi za 20-30% ovdje si zapravo koko brzo ovo hoćemo napraviti. A koji je cijetno napraviti pracu na Brzovići četni per vojna ovo se potrebne neke žešće nije ovdje dostavne nekoko brzovići. Zabronne promijetovanja odlubila ovdječno u všim sredoštima grada možda ovdje nije nekih nije koje se povrejme ovdje. Čak njelu nije postavno ođenje karnom tecim nije samo za činove brjevoza kako ošelnik ovdje bilima tako i javni da je zaista stvarno dizanje cijene karate na svim kutuvajach nego se to nasi na perebi domicu. A onda je sve proizvode koje kubovemo. I tako dizanje dizanje cijene ovdje koje koje su koje ću imali ne samo o prezvodnju nego i transport na police imitirana veća vise kako je bilo ono društvo pripače tako i nera a kako imamo više prostav za tako nešto da naravno da su osmoguće nekih blažom nere edukacije i tako stvari da je naga stvarno na sustav ako je ok domicu se to nosi na promiju naših način na funcionirani životne navika ali naga stvarno na sustav koje treba obvijućiti da te promiju ne budu ovakše i i jednostavni. Dakle mislim da je potrebno u prvom redu u potice ti su funcionirati ovaga nja u javnih bježu. Da ne možemo mislim da bilo kad bilo potpuno izpijunčiti, bilo kako su funcioniratnja u predlecimo u povinu lecišnog pozva i ako, kad ćemo imati, imamo do nevoj biznih situacijer i funcio zašto, koji će imati funcionirati u povinu klasičnih automovila ne znam, iero 6. Fak ono, povinom automovila bila ima nešto stavljamo da to mislim, ali isključimo ovakvim u javnih bježu se neće dekargovizirati i doda dio, doda dio ovakvim u toljanih u malim srednog gradnima je dobro teško ovakvim nemoćemo u gradnih i da nemožemo, da imamo kva stvari za veća klasice. Ovdje, ovakvim gradnima srednog gradnima je potrebno u prvom redu funcionirati ligani, privosti tako je z, dobro je funcionirati, i ne mislim da je problem što grad funcionirati z, problem što da je z nije kvalitet zna, zna, zna, zna, zna, zna zna, zna, zna, zna, zna, zna, zna zna, zna, zna, zna, zna, zna, zna, zna, zna zna, zna, zna, zna, zna, zna, zna, zna