 God morgon alla är hoppa här. Välkommen till Hansö i skolan i Stockholm. Mitt namn är Linn Lerpold. Jag är tf professor här på handels och centerchef får vår nybildat centrum som heter Mistra Center för System och Markets. Vi har en fantastisk dag planerat här. Jag tänker väldigt mycket på att vi vi pratat om 2015 som supermiljöåret. Vi avslutar det supermiljöåret med koppmöte i Paris och det möte där diskuterar man eller man fick väldigt många epiteter om att ok. Detta är början på eller slutet på början bara. Det är väldigt roligt att vi redan här i januari kan starta på början av andra akt på ett sätt. Och då skulle jag vilja bara säga nu kör vi mot 20 30 till vår hjälp så är vi tre medarrangörer här i dag. Vi är misum på handsökskolan i Stockholm. Vi är Stockholm Environment Institute och vi är World Wildlife Foundation BVF och då skulle jag jättegärna vilja bjuda upp våra tre medarrangörer här. Johan Kylenkärna vd på Stockholm Environment Institute på konviteren generalsekreterare på BVF och Susanne Sweets forskningsledare i misum. Välkommen upp i väldigt glada att få till det här samarbetet och våra olika nätverk för vi tror att det behövs för att köra vidare helt enkelt och en idé bakom det här. Den här dagen är ju att vi ska få lite ny energi. Det var väldigt mycket energi som gick in och avslutat förra året för många och osäkerhet vad kommer att bli här framöver. Men nu vill vi få lite positiva energi. Roliga exempel ser att näringslivet kan ta en jättestor roll i att kliva flera steg framåt och också många företag är ju väldigt duktiga och kanske har ännu högre satta mål än de som förhandlades fram i Paris. Vi verkligen ser fram emot att visa upp här också några som vi tycker är spännande exempel på hur näringslivet jobbar framåt för att möta de här målen. Välkomna hit. Jättekul att se er. Tack så jättemycket och även vi från Värsnaturfonder BVF då är vi fan för naturen ska vara riktigt exakt. Helt det så så tycker vi att det är fantastiskt kul att vi har den samarbetet och har denna intressanta och kundiga skara en måndag morgon så här i början på året. Jag brukar prata om att det är otroligt viktigt att vi orkar se långsikt orka tänka till lite långsiktigt. Men just nu känner jag också att vi måste orka med aktier nu. Därför har det hänt en del förra året och det var en del fall framåt för ärlighetens namn även om det finns en visst eufori för att det faktiskt blev avtal och så vidare så vet vi att det räcker inte. Vi måste börja börja de här kurvorna nu ännu mer. Vi vet att vi får släppa ut si oss så mycket kol under de kommande decennierna och varje minut som går varje vecka som går som vi inte börjar av de här kurvorna desto jobbigare blir det desto svårare blir det. Så därför måste vi nu ha fokus på aktier på politisk nivå och inte vänta de här åren nu innan det ska dra igång utan nu. Vi måste ha det som konsumenter och vi måste ha det näringslivet och därför tycker vi jättespännande. Vi har jobbat till många år med näringslivet med både biologisk mångfald och det vi kallar ekologiska fototryck då och det vi kommer höra mer med är det bland annat här då. Science based targets to call to action. Alltså hur kan man som företag inte bara stora företag utan alla företag inom sina sektorer bidra till att vända och börja de här kurvorna inom varje sektor går det räckna ut rent vetenskap hur mycket kan man få släppa ut och hur mycket ska man börja med kurvorna. Det tycker jag är jätteintressant att vi kan hitta vetenskapliga grunder för det. Så det ser jättemycket fram emot detta och varmt välkomna. Tackar och Johan Kynarsson heter som sagt och är vd för Stockholm är varmt institut. Jag har ju fått dessutom förutom att hälsa välkommen så har jag fått förtroendet också att säga några ord om då förra årets agenda och egentligen vad vi står nu. Vad har man fattat för beslut och kanske lite grann idéer kring hur det kan koppla till näringslivet politiken. Nu har ju ni också tagit upp några exempel på det och det faktum att vi måste verkligen trycka på att uttala den här agendan framåt. Kristina Figueira som ju leder FNs klimat. Man kan säga klimatorganisation och UNF Cipollsi som ju leder klimatförhandlingarna. Hon uttalade sig just av åstad. Hon hade sagt att det blev något tusen tweet som allt annat om man säger kloka saker. Det blev en tweet som hon sa att ja men Paris överenskommelsen det var ju den lätta delen. Det vill säga överenskommelsen ligger på plats och det är ganska många som nog känner det en risk för en baksmällare och den baksmällaren hade kommit om vi hade misslyckats. Då hade alla då hade luften gått ur lite grann som gjorde i Köpenhamn innan vi tog upp energin och faktiskt insvarat Köpenhamn nog var ganska nödvändigt. Det skapade om och rörde om i den grytan där vi hade fastnat i ett gammalt sted sätt att tänka och hade vi och nu när vi lyckas så är det inte ganska samma sak. Lyckades nu kommer allting att lösa sig. Ni vet själv hur känns vad fint och så glömmer man borta tusan också. Man måste jobba även när man ska lyckas. Det gäller räcker inte att ha en snygg deklaration. Så får S.I.s vägnar så vill jag också passa på att hälsa välkommen och säga att jag tycker att samarbetet som vi har är väldigt väldigt roligt. Vi har haft långt samarbete med med handelseskolan mycket genom egentligen Lin och Susanne tidigare men nu också lite mer systematiserat i med att misslyckas på plats. Det är spännande att se utvecklingen inte vinst inom de här väggarna. Hur hållbarhetsfrågan från att ha varit några starka advokater som har försökt att kämpa och få in den allt mer faktiskt blir integrerat i utbildningen här i forskningen här också vidare. MVVF har ju börjat titta på hållbarhetsfrågan och gjort ganska länge. Det är sant att vi har haft ett nära samarbete under väldigt lång tid. Så jag tycker också att det här är väldigt roligt. Lin ska fortsätta direkt. Då är det du tycker att de står kvar. Vi ska lämna sig nu. Jag blir så ställa där ni står här. Läser inte det lycka till Johan. Där är Lin då där vi att hitta vad vi skulle fram till. Vi ser ingen ordning på det här är den enda bild som jag kommer att ha uppen. Nu ska jag försöka hålla mig på 10 12 minuter av 15 som jag har. Den här agendan då vad hände förra året. Vi kallade i programmet Supermiljö året. Jag vill redan där säga att det finns lite problem med att vi tenderar i Sverige och lägger in ordet miljö när vi nu tittar på de processer som var förra året. Det var ett väldigt viktigt år för miljö och utvecklingsfrågor. Det är nummer ett i Sverige. Vi får inte glömma att det är väldigt mycket utvecklingsagender som vi också pratar om. Det är därför också näringslivet blir så viktigt. Det här är en bred agenda. Tittar vi 2015 så var det ju ett antal stora internationella möten som var viktiga och med tanken på hur det ser ut i omvärlden med all den problematik vi har så så fanns det ganska mycket pessimism och det stod liksom och vägde lite grann. Skulle de här omvärldsförutsättningarna med flykting kris och konflikter, terrorism Kinas ekonomi som för Gud skulle bara växa med 7 procent eller vad det är nu. Det måste ju katastrof siffror och så vidare. Så väldigt dystopisk världsbild skulle det också spela över på de här konferenserna och göra att de också fallerade. Eller skulle det vara tvärtom att faktiskt internationella samfundet på något sätt kände att vi måste ta ett ansvar och faktiskt se till att vi får ett ordentligt ramverk på plats. Krask kan man väl säga att det blev det sist nämnda. Vi har nu ett antal viktiga ramavtal om man ska kalla det på plats som som faktiskt ska på olika sätt driva gändan de kommande 15 15 åren. Sen får man väl analysera exakt vad som låg bakom det om ett antal år. Man ska aldrig analyseras när processer direkt efteråt, utan när det ammet har lagt sig. Den första konferensen som var väldigt viktig. Det var en konferens med Finans for Development som ägde rum i juli i förra veckan. I juli i förra året. Det borde vara förra veckan. Men i alla fall den här konferensen och den var väldigt viktiga eftersom det var den första av den här raden av konferensen. Och dessutom hanterade en finansieringsfrågan. Här finns ju en gammal låsning politiskt mellan nord och syd. Vem ansvarar egentligen för att det handahålla finansiering för den omställning som vi har? En viktig del för näringslivet är det här och det var tydligt redan på den konferensen. Det är ju att regeringar rent generellt framför allt först i nord, men också allt mer i syd har kunnat konstatera att det är liksom inte bistånds pengar eller biståndet som kommer att lösa de här problemen, utan det är helt andra typer av kapitalflöden som som vi talar om. Så redan i den här konferensen såg man ett väldigt starkt fokus på att man måste förstå investeringsflöden. Det är det vi måste kunna påverka och väldigt mycket då privata investeringsflöden. Så den konferensen ansågs ändå vara framgångsrik. Man fick fram ett ordentligt avtal som nu ska följas upp också regelbundet. Nästa konferens med under i september och som jag har lagt upp resultatet på här är de så kallade hållbarhetsmålen Agenda 2030 som den kallas i dag, agendan för för 2030. Vi har ju redan haft en agenda för det 21sta århundradet som det kommer ihåg, Agenda 21. Och nu har vi alltså en agenda som leder upp till 2030 då. Om ni hade blundat, jag hade ställd frågan, räkna upp målen från ett till sjutton. Hur många hade kunnat det då räcka upp en hand? Ingen. Inte jag heller, ni ser. Jag räcker inte upp. De här sjuttonmålen, och det är precis det som har varit en av kritiken, en ganska absurd kritik. De är förut. Det är så många mål som man kommer inte ihåg dem. Man pratade om att man skulle egentligen ha mycket färre mål för att de skulle kunna kommuniceras på ett bra sätt. Det fanns ett litet krafter åt det. Men med faktum är och det tyckte jag var väldigt klokt sagt. Varför har man sjuttonmål? Jo, därför att det här sa den FN person, FN känns som ansvarig för implementering. David Navarro, han sa det. Vi har sjuttonmål därför att de är framförhandlade. Det är därför vi har sjuttonmål. Vi har inte sjuttonmål därför att man eller ett annat antal därför att man har bestämt sig från våran. Vi får bara ha tio mål, utan man sade att vi ska ha en agenda som ska kunna hantera de här frågeställningarna. Så vi har sjuttonmål och de inbegriper olika dimensioner. Jag kommer lite grann tillbaka till dem sen, men det är en integrerad agenda för utveckling. Sen fick vi då också Paris mötet koppp 21. Hur många var där? Räck upp en hand. Inte så många. Några som sitter tillsammans av någon anledning. Då tillhör ni säkert samma organisation, kanske eller så? Yes, man gäller inte att sprida på sig. Så koppp 21, alltså första mötet för conference of the parties till FNs klimatkonferens äggrum i Paris de första två veckorna i december. Hur många här inne kändes spontant? Ja, men det var en bra konferens. Den lyckades. Räck upp en hand. Det är måndagmorgon. Jag vet det, men det är lite. Hur många kände är den vårt helvete? Det var ingen bra alls. Och så har vi den stora tysta majoriteten som liksom inte riktigt känner att man vet kanske om det var framgångsfikade inte. Man vill säga att det var en framgångsfikonferens. Det tycker jag också. Det var en bra konferens. Man fick ett tydligt avtal. Jag kommer säga några ord om om det också sedan. Sedan så har vi också en annan viktig konferens som inte alls att tala så mycket om, men som jag tycker om och nämna som ett exempel på att vi måste tänka brett. Och det var också i december. Det var VTO, alltså Världshandelsorganisationen som lyckades väldigt väl i sin konferens och kommer överens om. Jag tror att det handlar framför allt om informations, teknologi och utbyte av att ha öppna mer öppna marknader för det. Det här är ett exempel på hur alla andra politiska processer som kan kopplas till utveckling där väldigt många av er sitter inne i de processerna. Det kan ju handla om innovation, hur man får ut det i världen, förändra affärsmodeller. Det kan vara allt möjligt egentligen. De här processerna av de besluten fattas ju inte inom ramen för agenda 20 30 eller klimatförhandlingarna. Och egentligen är det här som är lite tragiskt att de stora viktiga politiska ekonomiska besluten. De fattas ju definitivt utanför de här så kallade miljökonferensen eller miljöutvecklingskonferenserna. Det är en väldigt viktigt perspektiv. Hur mycket nämns Agenda 20 30 i tidtipp förhandlingarna mellan EU och USA till exempel? Hur mycket nämns Agenda 20 30 när vi sätter och lägger en statsbudget till exempel? Hur mycket får vi in när man nu planerar hela nya forskningsagendan i Sverige? Alla de andra politikområdena så måste vi få in de här tänkande i näringspolitiken, inte minst om det verkligen ska få bäring på näringslivet. Det här är ett stort arbete som gemensamt har framför oss, inte minst inom forskningen. Kallas ju lite snyggt för policy, coherens. Det vill säga att vi måste få in ett tänkande som faktiskt genom lyser hela politiken. Det här är ju någonting som också spelar över på hur man resonerar i näringslivet. Hur får man in det här tänkandet ut inte hållbarhetsavdelningarna som ska bängas åt hållbarhet? Det är ju företaget som ska bängas åt hållbarhet. Det här har vi fortfarande en hel del arbete kvar i att övertyga om. Så de här avtalen är på plats väldigt många av dem och framför allt då Agenda 2030 kan man vilja säga är breda avtal. Det inbegriper alltså väldigt många olika frågeställningar och perspektiv. De är universella. Det betyder att alla länder finns med och det är lite nytt också med klimatövrörelsen. Övrörelskommelsen att man har nu ett avtal som innebär att alla länder finns med. Tittar man på den breda Agenda 2030 så har man ett antal pen som man tar fram. Fem stycken som man säger att den här agendan hanterar. Det är människor, alltså de gamla millenniemålen, men det är intressanta och jag tar bara det som ett enda exempel. Under de här 17 målen så finns det 169 målsättningar eller delmål. De är formulerade otroligt vakt, vilket är enda sättet om då 196 länder ska komma överens. Men ni kan ju tänka om vi skulle komma överens med ett mål så skulle den också säkert bli ganska komplicerat. Men de här målsättningarna är väldigt viktiga. Otroligt långtgående läs gärna det här dokumentet. Det är fullkomligt obegripligt att världens länder har skrivit under det. Det är fullkomligt obegripligt. De har ingen aning om vad de har gjort och jag tror att det finns nästan inte något företag om de skulle läsa det här som skulle skriva under det, utom en väldigt mängd disclaimers och annat. Det kan säga, men läs texten. Det ska vara full jämställdhet och jämlikhet och all fattigdom ska utrotas och arbetsplatser ska vara fantastiska hela världen. Vi ska betala skäliga löner. Ingen korruption. Allt, allt finns med. Allt finns med. Det är en agenda för 20 30 år för alla företag. Men det handlar om människor tar man där första målet som tidigare var att utrota fattigdomen. Där finns det exempel också utrota fattigdomen och det är här 1,25 målet. Men det säger också vi ska utrota fattigdomen som den definieras i alla länder. Det betyder plötsligt 30 miljoner amerikaner också ska slippa fattigdom, till exempel. Och vi har även fattat människor i Sverige, faktiskt är vår definition. Det handlar om planeten. Det är naturligtvis en rad olika miljömål kring ekosystem. Klimat är ett av de 17 målen. Det handlar om välstånd och det är faktiskt flera mål som tar upp just att vi vill inte bara lyftas ut fattigdom, utan vi vill också ha välstånd. Det handlar om fred och det här är ganska otroligt också. Pisen security som en grund för utveckling. Det handlar om samverkan, alltså partnerskap och finansiering. Så alla de här områdena finns med. Men det målet som nästan var svårast att få in om man pratar med politiker var liksom to längst tid. Så är det jämställdhetsmålet, alltså nummer fem, som var i princip det svåraste målet att få in i den här agendan och få alla länder att skriva under. Det är ganska intressant. De här målen har ju en stor betydelse för näringslivet. En del påverkar ju näringslivet. Man kan säga överlag i målet en förutsättning, ett hållbart samhälle i en förutsättning om vi ska bedriva god företagssamhet. De är direkt riktade till det finns målsättningar om arbetsplatser om goda arbetsplatser. Det finns målsättning om resurs effektivitet. Det finns målsättningar kopplat till hållbar konsumtion och produktion som är direkt riktade också till företag. Så att det finns olika delar, olika sätt som företag kan integrera och interagera i den här agendan. Jag ska också bara säga några korta ord om koppp och koppp 21 innan säger någonting väldigt, väldigt kort i slutet var hur jag ser, mera kanske det här kan kopplas näringslivet. Vi kommer att ha intressanta exempel sedan från företagen och det är alltid mer, mycket mer intressant att lyssna på företagen själva, faktiskt hur de tänker på det här. Men koppp 21 är en väldigt viktig överenskommelse och ni som följde förhandlingarna vet att det var inne i sista en hel del frågeställningar som låg på bordet och om man skulle lyckas med om en rinte. Man kan ha. Man kan naturligtvis analysera det här i djupet, men om man tar några saker som var spännande. Ett det här med ambitions nivån som ni vet så pratar man väldigt mycket om tvågradersmålet länge och i koppp har man nu kommit överens om en skrivelse som innebär att man ska hålla sig väl under två grader och man har även då fått in det här så kallade en och en halv gradersmålet. Vad betyder egentligen det här? Ja, jag tror att det viktigaste är det politiska symbolvärdet, signalvärdet. I Köpenhamn så skrattade man nästan om två gradersmålet. Det fanns ju inte en chans att man kunde se hur man skulle kunna uppnå en sådan ambitiös ambitiös omställningsagenda så att man skulle kunna nå två grader och då bara sju år senare så pratar vi om en och sex eller sex år senare pratar vi om en och en halv grad. Vad är det som har hänt? Det är två saker egentligen. Det ena är att alla länder finns med återigen. Även stora utsläppare som tider lämnades utanför klimatförhandlingarna och hade ambitioner. Det vill säga länder som Kina, Indien och Brasilien finns idag med. Det är den ena sidan man har nått ett överenskommelse som innebär att alla länder på olika sätt ändå måste göra någonting. Det andra som är helt centralt och inte minst vid näringslivet är ju att vi har sett en enorm innovations agenda sedan 1900 99. Från att sedan köpa hamns mötet 2009. En enorm innovations agenda. Sol energi, vind energi, energisektorn, transportsektorn, lite långsammare och drör sig framåt på ett otroligt sätt om man jämför bara mer för några år sedan. Det här gör att politiken allmänt ser mer optimistiskt på möjligheterna i dag. Det finns i dag möjligheter, men vi måste frigöra den innovations agendan och det kommer att vara helt avgörande för om vi ska lyckas framåt och det här är helt centralt. Det som också är viktigt i Paris överenskommelsen överenskommelsen är ju att vi har de nationella planerna i en decena Intended Nationally Detör med kontributions. I dag har vi för 196 länder i princip nationella planer som pekar på vad vill länderna göra? Vad tänker man göra inom vilka sektorer kommer man jobba? Och där nämner man även sektorer som till exempel i förhandlingarna inte lyfts fram av olika skäl. Flyg och sjöfart som om någon annan hålls utanför. Men det är väldigt, väldigt ambitiös agender och jag kan rekommendera de företag som har mycket verksamhet som har mycket leverantörer i olika länder att verkligen titta på de här planerna. Det finns väldigt mycket man skulle kunna göra i samverkan med regeringarna för att hjälpa dem och nå sina mål. Så det finns i dag en helt annan typ av plattform och agenda för politiken att jobba utifrån, att sätta målsättningar, höja ambitionsnivå men också för näringslivet, att i samverkan med politiken bidra till en positiva agenda och egentligen är alltid min rekommendation till näringslivet att gör det ni gör men gör det så bra ni bara kan. Det är ju liksom den råd i råd man kan lämna till företag egentligen är väldigt svårt att sen gå in specifik på detaljer, men gör det ni gör på ett så bra sätt som möjligt. Visa och det är det man lyfter fram i ett eget nätverk när det gäller global kompakt, visa engagemang, prioritera områden inom agendan som ni tänker satsa på, gör utfästelser som är tydliga och långtgående men gör utfästelser inom ramen för den egna verksamheten. Realistiska utfästelser och sen till sist också implementera precis det som Håkan säger. Visa att man vi tar åtgärder och att man rör sig framåt. Det är det viktigaste just nu. Nu finns det en politisk agenda på plats. Jag hörde väldigt mycket innan de här konferensen att näringslivet sa att politiken har inte visat vägen. De politiska besluten finns inte på plats, men ramverket finns på plats och nu gäller det att ta det gemensamma ramverkets framåt. För då kan vi nå de här målen till 2030. Kassans tack Johan. Du tog upp en hel del intressant grejer och jag som jag beror i ett handelshögskola skulle ju faktiskt säga att vi tycker att väldigt många av de framstående bolagen vi har har kommit väldigt mycket längre än även utfästelserna. Vi vill gärna ge möjligheten till publiken här för jag vet att det är väldigt många spännande företag som är representerade här. Har ni någon frågor eller kommentarer till Johan här för vi går vidare i programmet? Det var glasklart. Morgon i morgon. Ingen. Det var glasklart. Jag kan säga det. Jag håller med många företag går ju väldigt långt före, men samtidigt är det som är viktigt i politiken också. Det här var en av de saker som jag på mina korta minut kunde ta upp förra måndag när vi lanserade den här agendan. Sverige lanserar agendan i 2030 och det blir lätt att man hela tiden rör sig på ytan och säger att det är en väldigt fin agenda och vi kan uppnå den och egentligen så måste man sälja in det genom att säga att det inte finns några stora uppoffringar och så vidare. Men det finns fortfarande väldigt många svåra frågor och vi brukar trycka på det i vår i vår verksamhet hållbar konsumtion och produktion att att att du påverkar ändå i andra del av världen när vi till exempel i Sverige trycker och blir så effektiva som möjligt att vi påverkar. Varför inte glömma det? Det finns väldigt många svåra frågor och det tror jag väldigt många företag också känner väldigt många integrerade. Absolut integrerade ända. Absolut. Läden av ÅB en av våra framstående före företag till att komma upp och då har vi Maria Longberg som har hållbar ett chef på SSAB som ska prata lite om vilken roll svensk stål har i arbete med att bekämpa det globala klimatförändringar. Tack så mycket. Hej allihopa. Jättekul att få möjligheten att vara här i dag. Så tack för inbjudan. Jag heter Maria Longberg och är ansvarig för hållbarhet på SSAB från och med måndag så kommer även vara ansvarig för hr så att det är lite förändringar på gång här framöver. Jag kommer idag att ge en kort intro till SSAB för er som inte känner till oss såväl. Sen kommer jag att prata lite grann om hur man tillverkar stål för jag tycker det är viktigt att förstå grunderna i ståltillverkning om jag sedan ska kunna prata vidare om SSABs verksamhet och hållbarhetsarbete. Och sen kommer jag då in på SSAB i en cirkulära ekonomin som egentligen är temat för min presentation. Först då SSAB. Vi brukar ju omnämna som stål i jätten i svensk media och i svenska måttmätt och nordiska måttmätt så är vi stora. Men tittar man på världsmarknaden för stål så är vi någonstans på femtionde eller fyrtiofemte plats. Så vi är jättesmå när man tittar ut i i världen och det har lett till att SSAB har blivit väldigt bra på att tillverka de mest avancerade stålen väldigt specialiserat stålföretag. Så vi skeppar stål över hela världen. Våra mest avancerade stål och konkurrerar globalt då verksamhet i femtio länder efter uppköpet av rautar och finska rautar och 2014 så har vi 17 000 anställda. Anställda. Snabbt om stål tillverkning. Det finns två metoder att tillverka stål som idag är kända och tillgängliga för större mängder. Du kan antingen använda järnmalm och då måste du ha kål som reduktions medel för att få bort syret ur järnmalmen så att du kan framställa järn och sedan stål. Då har du masungar som du gör den här processen i. Det andra alternativet är att använda skrot som du smälter om i stora ljusbågs, ungnar och skapar nytt stål av. Då släpper ut väldigt lite koldioxid i den första metoden släpper man ut mycket koldioxid och då kan man fråga sig varför använder vi inte bara skrot om det är mycket bättre för klimatet. Jo, det vore ju fantastiskt om det gick problemet är att det finns idag inte tillgängligt skrot för att till mötesgå behovet av nytt stål. Beräkningar är att 30 procent av behovet av stål i dag kan man använda skrot till. Resten sitter fast i byggnader, broar och så vidare. Det tar ju tag innan skrotet och stålet så att säga har gjortsitt i den konstruktionen sitter. 2050 kommer vi hunga för 50 procent stål eller skrot tillgängligt för produktion av nytt stål då och kanske om en hundra hundra 50 år så där. Då har vi mättat marknaden, så då finns det skrot som vi kan använda för nytt stål. Men så under en överskådlig tid framåt måste vi producera stål också från Järnmalm med den teknik som är känd idag. Vi är alla medvetna om situationen. Mänskligheten befinner sig i jordklotet är akut behov behov av vård. Vi har 7 miljarder människor på jorden idag. Vi kommer vara minst 9 miljarder 2050. Det innebär ett enormt tryck på jorden och vi ser då klimatförändringarna och två gradersmålet som nu mer är en och en halv gradersmålet som vi hörde här. Johan pratar om innan också. Det förmässigt är resursbrist i form av rent vatten, land att odla, odla, föda på och så vidare. Det är ett enormt behov av att bygga ny infrastruktur så att tillväxtländerna får möjlighet att göra samma resa som vi har gjort i västvärlden. Hela det här situationen som vi ser av vi alla är väldigt medvetna om. Det får påverkan då att vi måste gå från så kallade linjär ekonomi. Det fokus ligger på produktion, konsumtion och slit och släng och det blir mycket soper och avfall där vi har levt under många år till den cirkulära ekonomin där man jobbar med att reparera, återanvända, förlänga livslängden och minimera avfallet. Det är åt det hållet vi måste gå. Stål då är ett fantastiskt material. Jag började på SAB för två och ett halvt år sedan och har sedan dess förstått det här med stål. Jag tänkte inte så mycket på stål innan. Det är så att stål finns nästan i alla produkter och finns inte stål i en produkt så har produkten nästan med säkerhet producerats med hjälp av stål. Det är helt fundamentalt för för oss människor att kunna leva i den värld vi lever i dag. Det är också ett fantastiskt material för det hundra procent återvinningsbart utan att tappa kvalitet hur många gånger som helst är ganska unikt. Det är också kritiskt för uppbyggnaden av samhällen och infrastruktur, någonting som vi behöver göra nu i den här resan. Vi är med ökad befolknings mängd finns idag inget annat material som kan produceras till den kostnad och med den styrkan som kan ersätta stål. Stålanvändningen ökar hela tiden per capita. Vi har sett det tillbaka i tiden och beräknar visat så kommer att fortsätta då framåt också. Och det var lite introduktion och nu tänkte jag beskriva lite grann kring SSAB i den cirkulära ekonomin. Vi har utvecklat en modell som beskriver vårt förhållningssätt i den cirkulära ekonomin och den bygger på fyra olika områden som handlar om uppgradering, reparera byta ut, resurs, effektivitet och återvinning. Jag kommer beskriva var ett av de här områdena i ett exempel kring hur vi jobbar här och är vi effektiva. Då leder det till att vi minskar klimat på verkan från vår verksamhet och med det även med att bekämpa klimatförändringen uppgradering förstå. Det är så att den absolut enskilt största möjligheten för SSAB att bidra i klimat arbetet är att påverka våra kunder i att uppgradera från standardstål till våra mer avancerade hög och fasta stål. Våra stål är då starkare, vilket innebär att du behöver mindre stål i olika konstruktioner, till exempel i fordon. Och då blir fordonen lättare. De mindre bränsle släpper ut mindre koldioxid eller du kan lasta mer då om det last fordon vi pratar. Så här är någonting vi jobbar med. Det här är kärnan i vår affärsmodell också. Tänkte ta ett exempel här. Om vi tar en vanlig timmer lastbil, den väger 20 ton i själva fordonet. Om man uppgraderar alla de delar som går uppgraderade eller relevanta uppgraderade till hög och fasta stål, då kan du få en viktbesparing på två ton, vilket är 10 procent. Då kan du antingen minska bränsleförbrukningen med fem procentare i massa forskning som ligger bakom det här. Eller ska du öka lastmängden och få bort var tjugonde lastbil på på vägarna? När du uppgraderar, då behöver du producera mindre stål, så du släpper även ut mindre koldioxid från själva produktionsfasen och för en enda lastbil så släpper du ett fem ton mindre koldioxid från produktionen om du uppgraderar och under använda fasen så släpper ut 100 ton mindre för en enda lastbil. Tänk om man gjorde det för alla lastbilar i hela världen, vilken effekt. Den andra delen då reparerar och byta ut. Här har ju vi då någonting som vi kallar för slitstål som är mycket mera slitt tåligt än en standardstål och uppgraderar till exempel skopor, bor, container, arflak och sånt som som är väldigt som påverkas mycket av slit aktiviteter. Då kan du förlänga livslängden. Då behöver återigen producera mindre stål, släpper ut mindre koldioxid och så vidare. Så tänkte ett exempel här också. Vi har ett nätverk då som vi kallar för har dox. Det var att varumärke för slitstål har dox. Warepart som är ett nätverk med 160 service och tillverkare runt om i världen i slit delar och slit tjänster helt enkelt, så att de är ute på fältet och jobbar med de här delarna. Det var en cement kvar i Malaysia som upplevde att de här gallet händerna som vi ser på bilden slets ut i tid och otiden. Man visste inte när det skedde. Det var driftsstopp och så vidare. Så de kontaktade vårat har dox Wareparts Center i Lankavi, Malaysia, och de kom in och gjorde en analys på kalkstens materialet som skulle genom den här kvarna. Och då såg man det att om man uppgraderar till har dox 450 som en speciell typ av slitstål då då skulle kunna förlänga eller dubblera livslängden från sex månader till tolv månader på de här gallet händerna, plus att man också vet när kommer det här och behöver ske så att det inte blir en massa drifts stopp. Så gjorde man det. Så vart en win win, både för klimatet, SSA beror och kunden i det här fallet. Tredje området resurs effektivitet. Vi har definierat det som att få ut mer värde ur mindre mängd material. Och här jobbar vi med tre olika områden där det första då är material effektivitet. Och här har vi lagt in vårt arbete med att hantera våra restprodukter. Man tillverkas dål så kommer det ut väldigt mycket annat material också. 2014 hade vi fyra miljoner ton restprodukter i form av slagger, skrot och så vidare. Och här gäller det förut så mycket som möjligt av det materialet att kunna återföra tillbaks i vår egen produktion och sedan producera biprodukter och sälja externt då. Det andra området, energieffektivitet, att hela tiden jobba med att ta vara på överskott i våra process, gaser och värme från vår produktion, att omvandla det till värme och el som vi kan föra tillbaks till våra egna produktionsprocesser, men även värma upp samhällena där vi har produktion. Vi värmer upp hela Luleå, Bålänga också i Sund i Sverige och till exempel från SSABs överskott värme och sedan det tredje området då som är centralt för oss. CO2 effektivitet. Hur kan vi minimera användningen av kål och koks i våra processer för att minimera utsläpparna koldioxid? Det är någonting som vi jobbar med varje dag hela tiden som är väldigt centralt för oss. Jag tänkte för djupare med lite i det området här. Och då behöver man förstå lite grann. Hur varför? Hur ser våra utsläpp ut när det gäller koldioxid? 93 procent av SSABs koldioxid utsläpp som var 9,6 miljoner ton 2014. 93 procent är helt kopplade till processen när man producerar stål på grund av att kål då behövs som reduktionsmedel i masungarna för förbort syret. De utsläppen. Vi kan jobba med dem lite grann, men vi är nästan nere på ett minim av vad man klarar av när man producerar stål. De andra 7 procenten. Det handlar om bränsle relaterade utsläpp som alla industrier har, alla våra industrier i Sverige som jobbar med energieffektivitet. Här har vi samma möjlighet som alla andra att energieffektivisera gå över till andra typ av bränslen och så vidare. Och det jobbar vi med varje dag också. Problemet för oss är ju att när vi jobbar hårt där och får ner det dramatiskt, så får det väldigt liten effekt på hela våra utsläpp genom att de står för 7 procent. Det här är väldigt viktigt om väl väldigt stor missförstånd alltid kring det här eller ofta i media och så vidare när man pratar om SSAB som släpper ut jättemycket koldioxid och inte gör så mycket åter. Då får man liksom inte förstått den här balansen i det här så jag tycker det är viktigt att ha det med sig. Om vi då tittar på våra koldioxid utsläpp och jämför det med andra länder, så kan man se att vi är 7 procent mer effektiv än snittet i EU. Över 20 procent mer effektiv än Kina och över 40 procent mer effektiva än Indien. Det innebär ju att om vi skulle flytta SSABs produktion till Indien, till exempel där man producerar väldigt mycket stål, då skulle koldioxid utsläppen gå upp med 40 procent drygt. Det är ingen bra ekvation och det här vill jag att man har med sig när man diskuterar framför allt två saker som är väldigt hettig. Debatten idag. Det ena är ju fossil fritt Sverige 2050 eller kanske till med 2030. Tar man då hänsyn till process relaterade utsläpp eller tänker man sig att SSAB ska lägga ner och produktionen flyttar utomlands med högre klimatbelastning som följd och färre arbetsdefällen. Vi har 7000 anställda i Sverige idag. Många leverantörer beroende av oss Skania Volvo så vidare köper stål av oss. Man måste tänka igenom den kedjan hur man förhåller sig till den typen av process relaterad utsläpp. Den andra delen är att investera över världen, jobba mer och mer och titta på att koldioxid avtryck i sina portföljer, vilket såklart är väldigt bra och högst relevant. Om man inte tar hänsyn till olika sektorer och jämför till exempel stålbranschen med stålbranschen, då blir det ju väldigt omöjligt för SSAB att finnas med i olika investerar portföljer överhuvudtaget efterom vi ändå har den typen av utsläpp som vi har. Så det är också någonting att ha med sig tycker jag framåt när man när man tänker på på helheten kring det här. Vägen framåt och på kort sikt vill bara nämna att vi lanserade tre miljömål i våras. Ett handlar om koldioxid, ett om energi och ett hur vi ska få ut mer värde av våra restprodukter. Finns mer att läsa om det på vår webb och så vidare går inte in på det mer här, men sedan långsiktigt så vill vi också med på lösningen här om vi ska komma fram nya tekniker för att producera stål utan koldioxid utsläpp och få bort kålet i produktionen. Där finns vi med i forskningsprojekt. Vi får diskussion med staten och regeringen i form av miljömål, spredningen, analysgruppen för grön omställning som vi träffar senare i veckan till exempel. Så vi finns med i alla de här sammanhangen. Sista området och återvinning som jag sa tidigare så kan man återvinna stål hur många gånger som helst genom att smälta om skrot och så vidare och inom SSAB då så har vi helt skrot baserad verksamhet i USA. Och vid USA största användare och skrot faktiskt och sedan i Norden då jobbar vi med att tillverka till exempel briketter för att ersätta gjungfruligt material i masugnarna. Så det är ett sätt att också jobba med järnhaltigt material och få tillbaks det i vår egen process. Yes, sista bilden vill jag avsluta med att SSABs vision som ett bra sätt tycker jag sammanfattar vad vi gör varje dag på SSAB. En starkare, lättare, mer hållbar värld att vi tillsammans med våra kunder utvecklar applikationer som är lättare och bidrar till en mer hållbar värld. Tack! Tack, Maria. Lig spännande, men det är med 93 procent som är relaterat till process processen. Jag funderar bara på när man tar en cirkulär ekonomi. Hon man ska återvinnas mycket mer som möjlig kommer den. Hur kommer det att förhålla mig i framtiden till att se ut? Tror du? Det kommer till att öka eller tänker på? Det finns ju en utsläpp från den. Det är Recycling, återvinningen också. Fast det är väldigt lika om man tänker när man återvinnas skrot då är väldigt lite koldioxid som släpps ut i den processen, för där har det ju redan släpps ut när man tillverkade från början. Så koldioxiden, liksom det finns inte. Man behöver inte ha kål igen till. Man behöver en kibbehövman. Ja, energibehöver man precis. Och där måste man hitta bra energi. Källor. Ja, så det är en annan typ av fråga. Så du vann. Har vi någon frågor från publiken där? Jag heter Roland Ekström av företag som heter svensk klimasaktiering. Jag tittar på järn, stål och cementindustrin och ni är de stora utsläppar av koldioxid i dag. Vi behöver inte släppa ut ett kilo om ni omvandrar när koldioxid inte mätt anhåll och det mer. Och den tekniken finns i dag utvecklat och skulle man göra det att göra drivmedel utan när koldioxiden så slipper man också ens skatten på 29,4 öre. Och i mitt menande är det lönande i dag att ta bara på den koldioxid och göra ett drivmedel utav i stället. Intressant. Det är ju jättemånga diskussioner som pågår kring just hur man skulle eventuellt kunna använda koldioxiden till olika saker. Jag har inte rätt trodna att gå in i detalj kring det, men det pågår ju enormt mycket forskning och jag tror som jag uppfattat har man inte löst gåttan riktigt än, för det vore ju fantastiskt, naturligt vis. En lösning på på hela världens problem eller kring ståltillverkning och i alla fall och många andra delar också. Vi har tid till ett frågetill. Ja, Monty Åkesson heter jag tidigare Örste Gang, chef i Baltikum. Jag ska fråga har du eller SSAB några krav på politiska förändringar för att ni just pekar ju på ett stort problem i användning att ni måste använda kold för att till tillverkas tål. Men det sade du inte så mycket i den högra delen där ni baserades att säga den råvarna som behövs på skrotet. Och du säger det finns i dag ingen teknik. Samtidigt sade det på slutet att man har på forskar. När kommer ett genombrott? Jag tycker man har hört det här sedan man föddes att måsugnar och allting används. Men det verkar inte vara någon nyhets när revolutionerande nyhet i ståltillverkning som öppnar sig som dörren för ett kolfritt tillverkning. Det är ju så här att hade det varit enkelt att lösa så skulle det redan vara löst. Så det är ingen enkel sak att ta fram en ny teknik mot en teknik som används i flera hundra år. Men det pågår i forskning och vi är ju delaktiga i diskussionen och det är ganska intensiv diskussion just nu med politiker och regerings representanter i form av miljömålsberedningen pågår ju just nu där vi har en allra dialog och även den här analysgruppen för grönomställning. Tittar man på att förändra att ta fram en ny teknik för att tillverka stål utan kol då det är ingenting som sker över en femårsperiod eller tioårsperiodet. Vi pratar 20 30 år som man måste satsa nu och det är enorma investeringar och vi kan ju som företag vara med och bidra med kunskap och till viss del finansiering. Men alla vet hur stålbranschen ser ut i dag också. Det går inte jättebra. Det finns inte jättemycket pengar så där behöver vi jobba tillsammans med staten och regeringen att titta på de möjligheterna och det gör vi just nu intensivt och sedan finns det även det här med CCS då man ska lagra koldioxid under marken. Det är ett annat område men det är lite mer konstgjord aning på något sätt. Det är inte att hitta en lösning långsiktigt men det skulle kunna vara en tänkbar väg men åter där en handlar ju också om stora investeringar så den diskussionen för vi också. Men det är ingen lätt ekvation att lösa. Tack Maria. Tack. Vi ska gå vidare. Vi går vidare till en industri som är vad skulle säga tidigare varit väldigt förbundet egentligen med stålindustrin i produktion av bilen men det är då Tesla som driver mot en mot en fossil fri framtid och vi har här en urtjäl som båda är denna lanna från Handelshögskolan. Exekta Vmba men även vad jag förstår Teslas första anställde i Sverige. Fantastisk. Välkommen här. Hallå. Nu kan. Trevligt var här. André Ritjellet jag som sagt ansvarig för korpet sig på Tesla motors och som Linn sa precis jag har en liten rolig historia jag var också då den första anställda här i Sverige på Tesla motors två och ett halvt år sedan så att jag brukar säga att mina två och ett halvt år på Tesla känns ungefär som sex år. Det har varit en helt otrolig resa man har varit med om och det är nästan som man får nypa sig armen ibland. Men jag ska försöka paketera ihop Teslas historia här på femton minuter och det är ungefär som man får in en jumbo i ett resväska. Du får säga till när när det börjar lida mot ett slut. Enligt en snabb fråga tycker om och se vem det är som sitter i publiken tycker ni om bilar och ganska många. Hur många tycker om elbilar. Några fler. Hur många har tjänster. Bilspållis i sina företag. Inte så många men i de så finns det antagligen väldigt mycket dieselbilar och hur många har elbilar i sina bilpålis idag. Skönt. Då finns det en hel del kvar för mig att göra. Min presentation är på engelska så att jag hoppas att det är okej men jag ska bli ett företag baserat i Palo Alto så allting görs på engelska. Vårt mission statement många har missförstått Tesla vad vi faktiskt är ute efter vad vi gör här i dag. Vi vi är här för att accelerera övergången och utvecklingen mot elgivna fordon. Vi är inte bara här för att bygga premium sedaner och premium bilar. Vårt ultimata mål handlar tvärtom om att nå ut till en stora massan till Svensson där ute så att också han kan få köra en riktigt attraktiv elbil. En och för att nå dit så myntade vår vd Elon Musk redan 20 sex i ett blogginlägg. Det vi kallar för vår secret masterplan och den är egentligen så hemlig utan grunda sig egentligen på tre delar. Det första är att bygga en riktigt attraktiv sportbil som körs på el för att visa att det går att bygga elbilar som inte bara ser ut som yoghurt förpackningar och är trötta och långsamma och inte riktigt fulla någon funktion. Använda den teknologin och den kunskapen och de pengarna till att utveckla vår nästa generation för en större massa mer tillgänglig till en till fler personer men också till ett lägre pris och det tredje steget som vi kommer presentera. Vi planerar att presentera här i mars i år och kommer att börja leverera redan nästa år är vår tredje generations bil som är just mot den stora massan i på sikt i alla fall 500 tusen exemplar per år. En en liten kort historia över testats tidsplan. Vi startade som bolag för inte så många år sedan och det har hänt väldigt mycket. Ni kan själva se vad som står där. Det finns några sådana här ki. Hållpunkter som jag tycker är viktiga och det är såklart den viktigaste delen är Model S som gjorde att vi kommer ut till en mycket större massa och verkligen kunde visa vad faktiskt en elbil är kapabel till inte bara i form av eldrift utan också uppkoppling och prestanda. En. I dag när jag började så var vi väl runt en tre fyra tusen anställda. Worldwide nu är vi mer än 13 tusen anställda officiellt sett. Jag tror att det ligger över tusen tjänster ute på vår webbsida men framförallt så har vi ökat vår produktion. Vi har fått ut mer än hundratusen bilar. Vi har också byggt upp vårt egna laddnätverk av Superchaders runt om i hela världen och i Europa och Sverige men framförallt har vi sparat väldigt mycket utsläpp i form av transportsektorn. När man tittar på bilbranschen i sin helhet så är den väldigt konservativ. Den har sett ut ungefär likadan i överhundra års tid under leverantörer. Vi har fabrikerna som tillverkar bilarna. Vi har generalagenter, importörer. Vi har återförsäljare. Vi har såklart service nätdärk och vi har infrastruktur som ligger lite grann vid sidan om i form av ofta strivs av oljibolag. Vi har försökt att förändra hela den här industrin på ett sådant sätt att vi vill äga hela värdigheten. Därför vi tror på att det ger ett större, mer värde till kunden framförallt och det bästa sätt att faktiskt få ut våra bilar så snabbt som möjligt till så många som möjligt. Men det gör också så klart att vi har en affärsmodell som ser väldigt annorlunda ut om man jämför mot till exempel andra inom bilindustrin. Och vi har sett många utmaningar i det i form av just direktförställning i till exempel USA i Sverige som tur är så har det gått ganska bra. Men det finns väldigt mycket motsättningar kring hur en bil faktiskt ska sälja så hur värdelseran ska se ut. Samtidigt så betyder det också att vi får väldigt mycket feedback från kunder. Det gör också att vi kan väldigt snabbt implementera tillbaka till rakt ner till fabriken och våra ingenjörer och förbättra produkterna kontinuerligt. Det skrivs väldigt mycket om Tesla för all del och det är kul. Vi har fått otroligt mycket priser. Det är en fantastisk bil för de som inte har kört den än. Det är såklart väldigt mycket av vår förtjänst. Flott vår vd hos Elon Musk förtjänst. Han har en förmåga att samla otroligt duktiga människor runt omkring sig och driva den här utvecklingen framåt. Den lite roligast saken tycker jag är consumer reports i USA där vi faktiskt spräckte skalan för hur bra en bil kan bli. Och det är inte så många som gjort det men men vi fick faktiskt både först och andra plats i årets bästa bil här för inte så länge. En annan väldigt viktig del i vår affärsmodell är att vi har ju faktiskt ett pal och allt baserat företag och det innebär att vi ser inte riktigt bilen som en bil i sig utan vi ser bilen mer som någonting som hela tiden ska kunna utvecklas när vi väl har levererat bilen och var på dagens industri. Stora bildagen här för ett tag senare var tre områden som princip alla bitlverket pratar väldigt starkt om det ena var ju då eldrift uppkopplade bilar och autonomkörning. Det här är områden som som Tesla faktiskt driver väldigt hårt och jag vill påst att vi är ledande i om alla tre men det intressanta här är att när en bil är uppkopplad så kan den hela tiden förbättras och får nya funktioner och lite grann i det här cirkulära tänket att att du kanske inte behöver byta bil lika ofta när faktiskt bilen hela tiden blir bättre och får nya funktioner. Autopilot är en annan del som vi värnar väldigt starkt om och det är så klart för att vi vill att bilarna ska bli så säkra som möjligt. Vi ser att vi kan effektivisera våran tid så så mycket vi så så mycket som möjligt. En annan del som många inte känner till är att de pratar om Model S som bil så är det också faktiskt en av världens säkraste bilar och mycket av konstruktionen mer om att den är byggd från grunden till att vara hundra procent till dess nu nu drar jag över snart. Vi går lite snabbt fram det här är vårt superkörd och nätverk som vi bygger för att möjliggöra med långfärdsresor runtom i hela Europa och det faktiskt världens snabbaste nätverk. Vi öppnar upp ungefär en superkörd var art under timmet och just för att underlätta med med långfärdsresor ska bli kompromiss att köra. Sista rutan. En del som jag absolut inte pratar om någonting om det var Gigafactory Gigafactory kommer att bli världens största batterifabrik. Vi kommer dubblera världens liten jordproduktion när den är fullt utbyggd och det behövs för att vi ska kunna bygga väldigt mycket bilar men också att skapa vårt nästa område som kallas för Tesla. Energy just för energilagen kunna spara för ny spara energi solpaneler vindkraft och sånt som är väldigt stort. Ett nazi här men jag tycker Tesla är en produkt som jag kan höra om väldigt väldigt länge. Jag tycker det är utrolig häftig och spännande att i Norge så är Tesla det mest sålde ny bilen dock är det också intressant att veta att Tesla bilen i Norge är andra bilen vanligvis. Det är inte bil nummer ett där bil nummer två tydligen och där skulle jag vilja ställa en fråga lite av när jag hört om hur SSAB jobbar med cirkulär ekonomier. Nu har vi ju en produkt som är miljövänlig. Hur gör ni med cirkulär ekonomier i framtagningen av Tesla? Det är en väldigt viktig del och när man tittar på till exempel dels vår produktion i Fremont men också vår enorma batterifabrik som vi bygger i innebärda. Många gånger när man bygger en ny fabrik så drar man också fram en gas ledning för att kunna till god och göra sig av en energi källa. Vi bestämde faktiskt oss för att inte ens dra fram någon gas ledning till vår fabrik utan den fabriken kommer vara helt drivd, drivande av förnyelsebar energi i form av solkraft på taket och vindkraft. Så att den delen är såklart väldigt, väldigt viktig för oss. Nu investerar vi väldigt mycket och gör mervetna val i med att vi måste växa så snabbt som vi gör. Så naturligtvis så blir det ju en fas där vi producerar väldigt mycket butiker, servicecenters, fabriker och sådant. Men det tänket i att hela tiden göra på ett energieffektivt sätt och på ett sätt som släpper ut så lite som möjligt finns naturligtvis hela tiden med oss i bakgrunden. Hela bärdekedeln. Möjligt till ett par frågor Tandy. I good morning. My name is Sophie Lu Axelsson, and I'm from CDP carbon disclosure project. I'm very interested in your battery production because you've been talking about the growth and the battery and Tesla energy. Lithium ion batteries are going to be your growth industry. You want to bring them into the housing consumer areas as well. I'm very interested as CDP will has just started our mining annual mining reports. Your lithium batteries will be incurring mining costs for nickel and cobalt. And we're just really interested in understanding how you're going to be reporting this in safety usage and eventually because you're talking about the innovation and the growth of lithium ion batteries. Eventually the effect of recycling of this. Thank you. All right. Skall ta det på svenska. Det är naturligtvis en väldigt viktig fråga och tanken bakom hela Giga factory och produktionen av lithium ion celler är ju att vi i princip ska ta in råvaror och utkommer färdiga batteripack. Vi gör det ju framförallt för att det inte finns till ett mycket batterier ute i världen för att tillgodose behovetet av många bilar. Vi märker att ska vi bygga 500 000 bilar då behöver vi en gigafactory. Det är en halv procent av världens bilproduktion. Det finns plats för ungefär 200 till gigafactory så att det är naturligtvis väldigt viktig fråga var kommer råvarorna ifrån och hur ska vi få fram dem. Jag är personligen inte rätt person att svara på det. Inom att jag sitter i Sverige och vi har ett helt team som jobbar med gigafactory men jag är övertygad om att de som sitter och tittar på de här bitarna tänker väldigt mycket på hur kan vi minimera skadorna på miljön när när vi vi köper in de råmaterial som vi gör. Vi har inte börjat riktigt producera cellerna än utan men vi däremot har börjat sluta avtal med vissa leverantörer och mycket mer så kan inte säga i dagsläget för att jag känner helt mycket till det. Det kommer in på igen det med cirkulär ekonomier på långs hel värdekedjan igen hur man jobbar med det och det tack för det. Det ska vi höra mer från av Sophie Allert som är vd på Swedish Aljö factory. Hur ser framtidens företagen ut och hur jobbar ni med cirkulära affärsmodeller? Sådär hörni mig ska vi se ska vi få till klicken också. Så har vi tekniken i gång. Mitt namn är Sophie Allert. Jag är vd för Swedish Aljö factory ett ungt bolag bara ett år gammalt och vårt mål är att skapa cirkulär ekonomiska system kring allier. Innan vi går in på vad det innebär lite mer så måste vi förstå hur funkar allier och vad är allier. Kolla ni på den här bilden till höger sig i nord. Det här många tänker på när de ser allier framför sig tong. Allier är allt annat än det är. Det är en stor spann av olika organismer vilka kommer återkomma till men gemensamt för alla allier är att de behöver det här för att växa. Kväve och fosvor sträpps idag ut till stora kvantiteter till våra hav och sjöar orsakar övergötning och en okontrollerad giftig alligblommning. Vad vi gör att vi tar vara på näringssika vattnet innan det kommer ut i havs och skapa en kontrollerad alligblommning med bra värdefulla allier. Allier tar också upp stora mängder koldioxid. Allier är den gröra som växer snabbast om man är för med andra typ av träd och växter och plankton i Sättra tar i processen upp två kilo. Nu gick det där men det får vi lösa i alla fall två kilo koldioxid per kilo allig till växt. Allier producerar in här på säsongen också syre faktum är att 50 procent av allt syre du andas in kommer från allier. Då kan man förstå hur mycket koldioxid allier naturligt tar upp under sin livstid. Många allier speciellt de här allierna som jobbar med att ta upp koldioxid behöver även ljus för att växa. Det här har gjort att vi har fokuserat på en specifik art utav. Det är bättre nu. Toppen specifika art utav allier som heter kisar allier. Många av de här organismerna växer väldigt bra i kalla om mycket klimat. Faktum är att vårt företag startades runt allier som växer under isen i arktis. Håller en känsla för hur olika typer av klimatförhållande de kan leva i och hur man då kan skapa en energieffektiv odling även i kalla om mörka klimat som de svenska. Många av de här allierna växer även väldigt bra fastsatta på ytor vilket gör att man kan skapa en energi och yteffektiv produktion utan den här typ av allier. Den tredje anledning till att vi jobbar med allierna och nu får ni egentligen se hur andra all typer av allier kan se ut är det här skalet som ni ser runt de här kisan anledningarna. Det hade klart gjort ett av Kisel ett nanoporra material som har flera intressanta industriella tillämpningar som jag kommer att komma till. I den här bilden så ser man också hyfsat tydligt de andra typer av delarna av allierna vi tar vara på. Bubblerna det är olja en mega tre rik sådan den biomasan som är runt de här bubblorna kan man lite för enklare att säga att det är den biomasan som tar upp kvävet och fosvård från avfast vattnet. Sammanfattat ser våran modell ut så här vi erbjuder en koldioxid absorberande kväve och fosvårdgärning till industrier och kommuner. Det här är betydligt energieffektivare vattenenings process. Jämfört med vattenings process idag så innebär det att pumpa stora mängder syre i vatten och i slutan släpper ut kvävet i luften istället för att i säkulär ekonomisk använda faktiskt tar vara på de resurser vi har. Vi får sedan fram en biomasa som vi separerar till de olika beståndsdelarna som är en räringsrik funktion som kan användas som ekologisk ösel. Vi har en olja och det här nanopryasarkism materialet. Den metoden vi använder just nu för att göra det här och vi håller på att utvärdera andra och vilka hela tiden vara i framkanten. Men det bekräver så mycket jobb inom biografenadri framöver och separeringsmetoder. Det är metod som liknar naturens egna metoder att skapa våra lager av fossiler och olja utav kisel och utav fosvård och det genom högt tryck och hög temperatur. Har vi en bra avpassvatten källan kör vi den här metoden under väldigt kort tid, vilka en minut då behåller oljan inom mega tre struktur och vi kan använda dig i fiskfoder produktion. Har vi en sämre avpassvatten källan och beroende på intresse på kund så kan man köra den här metoden under max 30 minuter beroende på vilken typ av struktur man vill få ut på oljan. Vi är väldigt färd sammans med prim är ett Vinnova projekt att den här oljan går att raffinera i dagens infrastruktur. Från den här oljan kan man då få fram förnybart bränsle, plast, tyg och smörjmedel. Och det här är isleka biomassan. Främjar då en återcykulation utav fosvård tillbaka till jordbruk, vilket är extremt viktig med tanke på att fosvård är en enlig resurs och i början med återanvända fosvård nu så kommer vi få problem framöver. Det här nanopress och kisematerialet som jag pratat om sen tidigare kan man undra vad vad i helskotta är det här för någonting. Här är en liten mer insommar bild. Var det är tre stycken nanoprösta lager som är sammankopplade genom kanaler som ni ser på den här bilden så är det små nanoporer inuti större nanoporer. Det här är ett material som är extremt tvårt att syntentisera och extremt energikrävande. Men det finns många tillämpningsområden bland annat områdena som vi kollar mycket på just nu är att nyttja det inom värme isolering är någon här i publiken som har lite koll på värme isolering så liknar materialet en oriel i sin struktur. Man kan även nyttja det här materialet som ett antirefliterande lager i solceller, vilket är ganska låget om man tänker på vad den här organismen är skapad för för att ta upp så mycket ljus effektiv som möjligt så att den kan främja sin egen tillväxt. Ta man bort oxyden i materialet kan även nyttja det här inom batterier för att skapa ett effektivare anord material som skapar batterier som håller längre så att vi slipper ladda med bidtelefonen lika ofta och förhoppningsvis kan leva på en laddning betydlig längre. Som sagt är vi ett ungt bolag fick in kapital slutet ut av 2014 som vi började kunna utveckla verksamheten. Utvecklade våra prototiv bolingssystem och placerar nu de här i samband med lambbaserad testfisk odling. Det målet är att vi ska bygga en större demo anläggning på taket av den här lambbaserade fisk odlingen för att trycka lite extra på att man kan samexistera till och med på samma yta i framtiden för att öka resurser effektiviteten. Där vi gör det är att vi kommer utvinna oljan och mata laxen med den som rexer under oss och producerar det här ekologiska just lätt. Där nanoprörelse av materialet som vi just nu håller på att utvärdera bästa beach head market tillsammans med forskningsinstitut universitet och kund intressenter. Hur man tar det här konceptet vidare är någonting som vill på utvärderar också. Det är hyfsat kapitalintensivt att bygga upp all i oljins allängningar men vi kollar just nu mycket på partnerskap och franchising modeller för att få det här att växa så snabbt som möjligt att göra så stor skillnad som möjligt. Som ett starta på lag när teamet fortfarande får plats på en slag så kan man inte i sådana här sammanhang inte låta bli och visa upp resten av teamet utan de hade inte jag stått här utan de så hade inte vi kunnat jobba med att driva det här psykulär ekonomiska konceptet kring all er framåt. Team av all forskare, ingenjörer och tidigare erfarenheter från miljöteknik på dag. Det var allt för mig. Tänker på personer som jag haft här idag är den gemensam nämnare runt innovation skulle jag säga att ingen där i SSAB i Tesla eller Swedish Algy factory. Jag tänker lite rann på hur, hur känner du att känner ni att ni har fått stöd från politikerna och från reguleringar som vi har? Hur? Hur är det något som ni har matat jobbet väldigt externt ifrån och på ett eget sätt? Eller hur mycket stöd känner ni att ni får från våra regulärer som för sig på engelsk? Man kan säga psykulär ekonomi har blivit av en modord det senaste året och ibland kan jag tycka lite vad jag vill om därför egentligen så handlar ju bara om bäckt basis. Det är hur funkar naturen. Allting omvandlas, ingenting skapas, ingenting förstörs. Vi måste jobba enligt den principen om vi ska nå en hållbar framtid, inte emot den presiten som vi gjort hittills. Men med tanke på att det har blivit som tryck på det här ordet så har ju det pushat och hjälpt oss väldigt mycket framåt. Innan dess så kan jag säga att då hade vi hade vi problem. Jag startade här som missmastersarbete på Sämrecentrum i Skola och när vi började prata om vad vi vill göra. Vi skapar cirkulär ekonomiska system och pratade med olika typer av innovations myndigheter som skulle ge oss stöd, etc. Så var ju väldigt mycket fokus på gud vad ni krånglar till dig för er. Kan inte bara göra en vatten igen i med. Är det någon som slänger i albija? Massa sen jag bara nej, det är därför vi är i de här problemen som vi har just nu eller fokuserar på det där och så skiten i resten. Men då har vi inte det här i kärn. Då jobbar vi inte med här omvandling. Då skapar vi ett avfall eller ett utsläpp och då slutar det i att vi hamnar i samma typ av fälda som många företag har hittills. Man ska vara lite. Det är väldigt spännande. Jag tänker på att ni har möjligheten att rita om kartan och starta från nytt och det är mycket svårare för de större företagen om möjligheten så måste det värde den yngre generationen som har den möjligheten till att göra det på vår framtid. Nån frågor till Sophie från publiken. Aldrig har aldrig varit så glaskart. Johan. Tack att du tyckte det här var otroligt spännande. Därför att just nu som du säger ni tänkte på. Ni tänker på helheten i baka. Jag kan förvara att frågan kommer tillbaka till dig sedan också. Kring det här med att tänka kring andra delar av systemet. För det är uppenbarligen det ni har gjort. Förutom att det var svårt att liksom få stöd. Vad annars har varit svårt i att utveckla den här typen av affärs tänk? Alltså att få. Ni får egentligen en rad olika typer av produkter som spänner över väldigt många områden. Vad har varit besvärd i relationen till exempel till kunder och näringsliv. Alltså inte bara innovation sidan där man ger stöd. Det är att skapa den ultimata kompotten där man får tillräcklig mycket material för att göra olika typer av kunder intressent glada. Men det gäller att ta det olika steg som nu i första steg är över vattengängningens kund och vår oljekund. Samma kund och just det kommer troligtvis användas lokalt. Och då är det egentligen den anoprösa kisematerialet som vi då växer med och det är någonting vi måste ha koll på hela tiden under kärningens gång och hitta rätt marknader som det här anoprösa materialet. Var kan vi växa? Jobbar vi väldigt mycket med det finns mycket nischmarknader, men hur skapar vi en hållbar tillväxt där inte vi alltför så navigerat och komma framåt? Men sen är det ju också att de stora problemen när man ska starta sådana här verksamheter är att det handlar om produktions processer som SSAB kände till så väl och det kostar att producera saker och att som en startup lag kommer att säga nu ska jag starta produktion här så finns inte riktigt riskkapitalmarknaden för dig. Det innebär ju att vi måste hitta olika möjligheter att sänka den upplevda risken när man går in i sådana här typ av bolag, men jag tror att vi kan diskutera det mer i paneldebatten senare. Jättebra. Det. Tack. Det vi för vi tar vår kaffe fikan så det vi inte har diskuterat så mycket i dessa tre bolagen är just hur vi ska nå ett och ett halvt grader smål nu hur vi jobbar med Stegena. Så vi tänkte nu att ni skulle få möjligheten till att diskutera lite grann det med varann. Först fem minuter runt frågan. Hur kan en hur kan er eras organisationer och företag hjälpa till att nå ett och ett halvt grader smålen om ni vänner deras till. Varann och gärna med någon som ni kanske inte känner så väl, men vänner där det lite rann och diskutera det så går vi runt och plockar upp den inputten. Sen också lite rann runt hur ni kan göra i er egen roll med det också. Så tar par fem sex minuter och diskuterar lite med varann här. Stg målna ett och ett. Hur pratat ni runt ett med Stg målna och ett och en halvgraders Målet i Anna-Junget. Jag jobbar på Nordea. Vi pratade kanske inte så mycket om en halve procent, eller klimatmålet, utan mer svårigheten att hitta rätt investeringar för pensionspengar eller för andra. Du jobbade på sida också där. Ni hade fonder som man investerade i. Så vi hade en annan vinkling kanske, men vinklingen var om hur andra skulle jobba. Men hur med deras? Det vi försöker göra med att prata för mig själv är ju med att hitta investeringar som har en en rätt profil och är rätt utifrån olika parametrar, men att det inte är helt rätt att hitta de investeringarna. Men har det det? Har det börjat att koppla? Jag tänker på hur långt har man begynt att ta in detta med Stg målna? Med 20 och 30 målen har man börjat att fundera på det i ordningstationen. Hur är det med er? Natulie steg också. Jag vill ta detta i engelska. Vi var diskussing how I guess every organisation looks at their own sphere and things happening around them and still seems like this and big questions around what's the global or the societal solution. So transportation is it electricity? Is it some other fuel source is it algae? So that's what we were discussing, but this sort of still some big answer, unanswered questions about vad det fjolmix av det fjol är sådär sådär ting. A little bit, I mean just in terms of the global consumption and production patterns. How does it all fit within the planet basically? I see we have KPMG here. Yes, hi, I'm Daniel Dalham. Well, as consultants trying to Tua, behöver jag ta det senst på engelska eller nej? Jag tar det på svenskar och enklare när vi som konsulter och rådgivare såklart att vi ser fler och fler företag. Ni har ju sett flera exempel på när man försöker koppla SDGna till sin affär. Men det är klart att det är långt dit. Det är många som inte har kommit dit och för oss såklart att det vi kan göra störst påverkan det hur vi kan hjälpa våra kunder och hur vi kan hjälpa till att påverka andra såklart våra egna frågor också. Men vi är identifierade. Vi har störst påverkan. Det är faktiskt utmånt våra kund. Alltså vi gör det såklart som som hållbarhets rådgivare. Fast vår utmaning är också att vi ska få alla ska få alla våra revisorer, alla våra konsulter. Vi ska få alla att ta upp det inom sitt område. Och det klart där finns det ju mer att göra väldigt mycket mer. Trorligt spännande med hur konsultföretagen jobbar med det, för det har ju en enorm påverkan på hur företagen jobbar. Hur ser det ut här? Vill du berätta vad ni pratar om? Ja, jag kommer inom en månad att lansera klimatsertifiering. Jag har ett varumärke som är registrerat i Sverige. Det registrerat i EU, USA och Kina och det vänder sig första antelsmå medel, stora företag. Man säger att de alltid ska vara med i alla möjliga sammanhang, men det sällan småföretag kan vara med därför att de har inte tid. De måste jobba och jag har själv ingått i en grupp på Chalmers som småföretagare och jag fick betala till och med min tåbighet dit nere. För forskarna behövde ju pengarna för att få någon lön och jag tror att det ska man förverkliga det här. Så är det väldigt viktigt. En stora gruppen, en små och medel, stora företag. De kan. Vi ska ge dem möjlighet att praktiskt jobba med klimatfrågan och jag tror det är oerhört viktigt. De stora företagen klarar sig alltid, men de mindre företag måste upp på banan och vi ska hjälpa dem att komma upp på banan. Du har helt rätt i det. De stora företagarna har ju resurser till att jobba mycket mer professionellt med frågan. Men jag vet inte om jag tar med Mellan SMIs, sig mellan och mindre företag och jobba igenom hur de med cirkulär ekonomi är. Det tror jag inte är. Det kan också vara en vinst och definitivt att göra det. Så jag vet inte om helt om där de får ingen pass kort. Tycker jag bara för att de är mindre och har de mindre resurser här, men jag är helt enig med att det är oerhört viktig i givet hur vilken stor mängd företag och små medelstora utgör i svensk näringsliv. Helt klart. Hur pratar ni om STG molne? Ja, vi som representerar banker här faktiskt. Jag är från S Banken här. Vi ger ni från från hennes banken. Vi måste då försöka se till att vi kan vara med och försöka finansiera. Vi har en stor roll att spela just när det gäller finansiering av entreprenörskap. Och där pratar vi också en del om att det är svårt med regelverk för just vi får väldigt mycket regler nu på oss, vilket också är rätt. Vi måste ju verkligen sköta oss, men det är försvårare också vårt arbete är att finansiera rätt saker. Jag tror att vi alla inom olika organisationer jobbar mycket med att vara mycket mer försiktig med vad vi finansierar och vad vi investerar i. Och där håller vi också på och tittar på hur vi guida våra kunder rätt i de här. Och där har vi ju lite olika lösningar och olika storbanker, hur vi försöker främja då hållbar investeringar och försöka ut i kunderna. Det lignes som kopm Mg och konsulprin. Ni har ju en enorm ansvar med hur ni jobbar med deras kunder. Men jag undrar på är det nogen av de sjutton målna som ni kopplar det närmare till? När inte närmare. Jag sitter då på kapitalförvaltningen och vi har faktiskt gjort ett arbete att med våra fonder koppla om till ästergiv för att se hur de ligger till. Och en del följer väldigt många och en del följer inte så många, men hur vi då i produktutvecklingen kan ta hänsyn till de här målen. Det tittar vi på. Miljö framför allt så arbetsrätt slitt också fattigdomsbekämpning. Vi jobbar jättemycket när det gäller i kvalitet när det bor i styrning så att det är väl de vi fokuserar på framför allt. Vi har utrymme vet att alla brinner rätt i det fika nu och kaffen, men vi har utrymme till en input till. Ja, Jens Johansson heter jag från UNO i vi konsulter, men jag tänkte prata om Anders här som kommer från ST 1. Så han berättade det var de jobbar med ett oljebolag. Men de har som första oljebolag faktiskt börjat deklarera var var vilket ursprung det som man tankar kom har. Och det gör det faktiskt möjligt för folk att välja. Vill man stödja Putin eller vill man inte? Och det är sådant som koppling till det där finns det direkta kopplingen för utvinningen av olja av ganska mycket negativa konsekvenser både för människor och familja. Tack allihopa för däres väldigt generös bidrag och input. Det lagt er här med det så ska jag önska dig välkommen ut till Atria för lite kaffe. Men don't go away. Vi har spännande panel och inlägg från Mats Andersson i fjärde Apefonden och en fantastisk panel efteråt. Det här är en sänkning. En annan sänkning. Att skälla. Det är också. Jag har välkomna tillbaka. Vi ska köra vidare i seminariet här så att om alla kan ta sina platser. Vi ska nu ha vår sista talare innan vi sedan har en panel till den panelen så kommer jag att bjuda infrågor. Ett gäng fråga som panelen också förreflekterar kring så ni kan börja fundera på vad ni har för frågan till den här fantastiska panelen. Men först som talar, det är ofta så här när man är ute på olika internationella konferenser, de här jag berättade om tidigare. Så pratar man och diskuterar och ofta så kommer man fram till det behövs pengar. Och så pengar var sjutton finns, alla börjar leta efter pengar och så vidare, finanssektorn. Det är de, det är där det hänger, det är de det hänger på. Vi har pratat mycket med investeringar, vi måste för oss kapital, vi behöver riskkapital, vi måste liksom för oss där och då är det ju finanssektorn. De är viktiga. Och vill man få någon från finanssektorn, det finns många faktiskt här ska jag säga, som är väldigt drivande idag. Men Mats Andersson, vd för fjärde AP-fonden, du har verkligen stuggit ut hakan och varit med också i de här politiska processerna. Och bland annat när FN stora toppmöter kring klimat var förra, nej, förr förra året blir det faktiskt nu. Var du också bland många många andra finanssektörer och gjorde ganska skarpa utfästelser och sa att vi måste verkligen driva frågorna framåt. Så det är jätteintressant att höra dig hur du ser på de här frågorna. Nu är vi efter Paris, vi är efter New York och vi håller på att ta gärna framåt. Hur kan finanssektorn bidra till det? Så varsågod, en varm applåd. Tack så mycket, det var ju de enkla frågorna så att det ska nog kunna gå vägen här. Kort bara, Mats Andersson, jag är ansvarig för fjärde AP-fonden sen 9 år tillbaka. Fjärde AP-fonden är en av fyra buffertfonder i Sverige. Vi har ett kapital på drygt 300 miljarder som vi förvaltar. Vi har satt upp ett mål att över tiden ska vi nog en real avkastning på 4 och en halv procent. Jag kan gläna er nog att konstatera att vi gjort sen starten 2001. Det här är särdagen och fjärde AP-fonden. Jag ska inte trötta utan jag tror att ni vill höra vad vi gör kring klimatfrågan. Då kan man börja med det här som är vår DNA. Vi har fyra stycken hörnstenar som vi vilar vår förvaltning på. Den första är långsiktigheten. Inte lag ska vi förvaltar pengar och placerar pengar på 30-40 års sikt, vilket kan låta väldigt konstigt, men det är inte alls konstigt, utan vi ska ha neutrala mellan generationer. Det vill säga, minna pengar fick man gärna ta ner risken. Däremot så tror jag att mina barn säkert vill rida riskpremien så länge som möjligt och ha gärna mycket risk i portföljen nu. Så vi ska försöka förhålla oss i det uppdraget och då tvingas vi ha ett långsiktigt perspektiv. Och då kan man säga att har man ett långsiktigt perspektiv så måste man lyfta hållbarhetsfrågorna. Det finns en gammal missuppfattning i vår bransch att det finns en konflikt mellan hållbarhet och avkastning. Jag tror inte på det jag kommer tillbaka till det varför inte är så. Dessutom så tror vi på individ för modell. Vår värld har varit alldeles för modellstyrd och jag tror att den ändar sannad diversifiering som finns. Så handlar man att faktiskt diversifiera beslutsfattandet. Det är därför bra med fyra fonder i stället för en till exempel. Slutligen så affärsmässigheten och det bara vi ställer frågan vad är bra för pensionären och ställer man den frågan så tror vi att man får en avkastning som är bra till en låg kostnad och det är ungefär det vi har levererat så här långt. Sedan har vi att förhålla oss då till en lag som säger att vi ska ta hänsyn till miljöautik utan att göra avkall på avkastning. Och när jag kom till fonden för 9 år sedan tror jag att det är omöjligt. Man måste få göra ett avkall på avkastning för att vara en god medborgare här i världen. Jag kommer till en helt annan slutsats och ett sätt att bevisa hur det fungerar är vårt arbete kring klimatfrågorna. Och då kan man säga att för fem år sedan så kom vi till slutsatsen på fjärde Apefonden att klimatfrågan är på riktigt. Om man har lyssnat på en älgård, en gefsäx, en roxström och min egen mentor Lassos Sommart faller vi som ställer allt mer elaka frågor kring hur vi hanterar de här riskerna och då tänkte vi egentligen som pensionsförvaltare som vår vardag att hantera risker. Så jag går med ute i världen, träffade nästan de tio största pensionsfonderna och så frågar kan ni berätta om i risk och genom så kom det sex eller sju olika mot var på tusendelen risk definierad som volatilitet finansiell risk och i min värld utan så bränskapital tycker att volatilitet är ett huset mot på risk. Det kanske bra påpeka inte minst i salen och då frågar Vad är exponering mot klimatrisken? Det var lika tyst då som nu. De hade inte en susning som andra ord så är det dags att åka hem till skrivbordet och försöka klura ut. Hur kan vi själva definiera vad risken är? Hur kan vi sedan adressera den frågan? Och då hade jag några kloka medarbetare som sa att ett sätt att mäta risken klimatrisken är att vi mäter koldioxid av trycket och det de gjorde var i ett första steg att man vad en extern firma tar fram Karmen Futschprint för de bolag som ingår i S&P 500. Och när man hade gjort det så är det enklast ett sätt att man ska minska klimatavtrycket och sälja ut alla oljobolag, alla kolbolag så är det fixat. Men då får man ett bett på en sektor och kommer ihåg att det här är fem år sedan. Det var inte alls självklart att man skulle adressera frågan överhuvudtaget. Och de kom fram till istället. Mina kloka kolleger var att vi tar bort de värsta bolagen i varje bransch, alltså den värsta banken, det värsta oljobolaget, det värsta läkemedelsbolaget, telebolaget. Då tog man vårt 150 bolag utav de 500 på det temat. Vi mätte dem efteråt och visat Tracking Error var 0708. Det är det som man fick i princip samma underliggande avkastning som om man ägde alla 500 bolag. Det kan tyckas konstigt, men det är inte så konstigt därför att någonstans avtar diversifiering i det här. Så som är lite kan lite finansiell teori tycka att det är det inte så konstigt som det låter. Men det är intressant av att koldioxid av trycket gick ner med med 50 procent. Tata. Vi hade alltså fått en gratis option att koldioxid är felpissat, vilket jag tror inom tio år så måste valt pris på koldioxid kommer tillbaka till det. Så här hade vi alltså möjlighet att minska risken att inte göra avkall på avkastning. Och då gick jag till min styrelse och sa att vi har hittat någonting. Vad säger ni? Vad har fick tusen frågor? De har djupt skeptiska, men till slut så lyckas övertygaren om att stoppa in 200 miljoner dollar i nästa strategin. Vi satt den i en extern fond så att alla skulle kunna pensionsfonder komma in. Och vi åkte runt ett varv till till mina pollare, och det var fortfarande så att där tror vi inte på rent utsagt så att det var våra pengar som fanns i fonden. Efter ett år med den här investeringen så hade vi fått en överavkastning på hundra punkter. Och då åkte jag runt en gång till och sa att det är för kort perioden. Så gick att styrelsen sa att nu har vi fått den här utvecklingen rätt år, och då vet alla tolvbarhet eller de här perioderna på ett år. Det är mer slumpen, sköda eller någonting annat. Men styrelsen var i alla fall vi villig nog att ge mig ett mandat att utveckla det här till en global plattform, så att vi gör det för hela vår aktieportfölj. Och jag tror och det är min tes då och den är nog förstärkt nu att genom att plocka ut de bolag som sköter sig vad gäller koldioxid så kan man ge sig katten på att det här är ett bra sätt att välja ut de goda bolagen så att det här är helt enkelt inte bara koldioxid, men vi väljer de bolag som egentligen är bäst för sköter man det här sköt man säkert resten av sin affär på samma sätt. Så efter att ha gjort det här sen nu fyra år tillbaka. Så kan konstatera att med den än. Den här strategin så har vi lyckats placera ungefär hälften av vår aktieportfölj som sammantaget är på 120 miljarder har vi satt i låg koldioxid strategier vid carbon. I strategi så låter mycket bättre på engelska och inga bra ord på svenska. Det intressanta är att vi har fått en övrarkastning på 200 punkter under de här fyra åren sammantaget. Så vi har lyckats bevisa tycker jag. I alla fall har en hygglig tes att det finns ingen konflikt mellan hållbarhet och godavkastning. Nu har det gjort det här så blev vi uppmanade till klimatmötet i New York 2014 att komma med någon typet av idé om hur man kan ta det här större. Då var vi fyra stycken stiftare CDP, UN, EP, FI, de härliga bokstadskombinationer, FN och Amundi som sa att vi lovar att till klimatmötet i Paris att ta fram hundra miljarder dollar av pensionskapitalet, men satta i någon typ av strategi för hur man tar ner koldighetsrättrycket i portföljerna och då skattar det omöjligt kommer aldrig gå. Till min stora glädje kan konstatera att till klimatmötet i Paris så kunde vi rapportera att vi hade 600 miljarder dollar placerat i den här typen. Strategier är 25 medlemmar i den här koalitionen PDC och vi förvaltar sammantaget 3 200 miljarder dollar. Då egentligen de 600 är inte intressanta, utan det intressanta är att det är beloppigt för vi förvaltande. Det finns ingen annorlunda tro att vi inte kommer få de här fonderna att egentligen applicera de här strategierna för hela sina tillgångar. Vi på fonden på fjärde Apefond har sagt att vi ska försöka hitta strategier för alla tillgångstag, inte bara aktier och implementera det här övertiden. Så kan man säga att det är lite extra roligt för det som har hänt under de här åren som jag hade sett en större sen förändring i vår branschen, den som jag upplevt under de sista fem åren, är att det har fått stöd dessutom ifrån övervakningsmyndigheterna. En som drar ett jättelass är Carney, som är riksbankchef eller chef för Bank of England i Bank of England. Och jag kan rekommenderar alla gå in på deras hemsida och läs det tal han höll på på Lloyds för något halvår sedan. Det är ett brandtal och som beskriver varför det här är en viktig fråga klimatet, alltså även för en övervakningsmyndighet, därför att det är inte bara så att de finansiella systemriskerna håller reda på, utan även en klimatfråga som i grund och botten är för mig en systemfråga. Så det som händer nu är att myndigheter över övergloben börjar leta efter sätt och tvinga pensionsfonder att redovisa sin risk mot klimatet. Och det vet vi har skett i i Frankrike. Vi vet att man i. Att man i Sverige så har den par bolagen gjort att vi i AP fonder tvingas redovisa enligt samma normer så att nu kommer det här och det som blir mätt blir åtgärdat i uppfattningen. Så igen, det som har skett någonting som dramatiskt kommer förändra finansvärlden och det här kommer definitivt att leda till att pengar kommer allokeras till det som är mer hållbart. Man kommer få pensionsfonder att ta ner sin risk, men jag tror ändå i grund och botten för att det ska hända på riktigt riktigt. Då måste vi få pris på koldioxid och då kan ju till min stora gläddekonsta till att Sverige är ett av de få länder som har en substansiell koldioxid skatt. Man har haft det snart 25 år. Man har visat att det går att ha en sån här skatt och ändå en tillväxt som bättre någon världens och samtidigt tar ner klimatet eller tar ner utsätten. Jag kan inte tycka att det finns ett elementet av moral i det här. Enligt IMF så är subsidierna för den fossila världen. Fossila bolaget någonstans 5 300 miljarder dollar. Vårt stor del handlar det om att vi egentligen skicka notan för det vi förstör i dag till våra barn och barnbarn och det tycker jag är djupt fel. För att någonstans så tror jag att den här skatten före det senare kommer och ju före den kommer desto snabbare kommer den finansiella världen att reallokera pengar ifrån de sämre bolagen till den goda bolagen och öra den här världen till en bättre värld. Tack. Hallå. Ja, väldigt, väldigt intressant. Bara lite kort. Du har ju faktiskt påbörjat den här resan för ett antal år sedan. Vad var de största hindren att kunna driva på från finanssektorn? Var det från politiken eller var det från din egen sektor? En rädsla för de här förändringarna? Vad skulle du säga? Jag tror att det börjar med dig själv och det börjar med att en omgivning börjar trycka in mig i ett under att fungera och försöka svara på frågor kring det här. Men det finns ett underliggande stort problem och som fortfarande finns där. Det är att vi som förvaltar pensionspengar har oftast en duration som vi säger på våra otagande sida på kanske mellan 15 upp till 25 kanske 30 år. När jag sedan frågar mina kolleger där ute hur mät den i prestationerna såg jag sig att 90 procent av allt kapital värderas på ett års sikt och det är klart på ett års sikt. Så är klimatfrågan och andra hållbarhetsfrågor inte en väsentlig faktor, utan den slumpfaktor tar bort den om man kunde få pensionskapitalet att utvärderas på 10 15 år. Då ska naturlig sak. De har ju tvungen att titta på de här frågorna, för det här är faktiskt sett igen för att minska risken och öka avkastningen. Varför får vi för det här hör vi både från näringslivet generellt? Vi vet att vissa bolag har vågat våga till uppkvartalsrapporter rapporter, men ni är ju också ägare till exempel i många bolag. Alltså kraven från ägarna från kapital så är ju det samman. Bolagen ska redovisa och de ska kunna visa resultat på kort sikt. Hur får vi en förändring i det här fundamentala systemet? Det är en jättebra fråga nästa. Nej, asså jag tror att att om man ska påverka och det är som så att pensionskapitalet och de här som välfanns världen över är de stora ägarna till väldigt många bolag. Men problemet är att man har oftast gavvändens modeller som att vi kan inte påverka som ägare. I Sverige så finns det en väldigt enkel modell där man har ägarna som har valberedningen. Man är på en stämma och man väljer på riktigt en styrelse och de får ett mandat och vi kan dela ut ett mandat. Vi kan påverka, men som sitter där vi kan sätta gandande sättare. Kommer man till USA så brukar jag säga att USA är bolagen kidnappad av ledningarna. Man har på bolagsstämmarna även om man har majoritet för att få in en personlig styrelse, så det bara rådgivande exempelvis. Men jag skulle gärna vilja att pensionsfondna tog ett större ansvar som ägare och klä fram i den rollen. Och där har börjat mitt donkishått arbete igen. Först så lång kan komma i donkishått arbete gentemot dina andra AP kolleger eller är det mot politiken? AP fonderna är det fina som finns, utan det är alla andra. Jag menar att Sverige för Sverige är av en modell för här. Men när jag kommer direkt med att ta sig till till London så har man ett helst siktat form förstå att ni måste agera som ägare. Ni måste vara säkra på att den som sitter i styrelsen förstått vilket mandat man har. Men de är de är det än så länge har jag gått bet på den uppgiften och det finns många exempel vet att det går att ändra på saker och ting i skäll och i BP. Så var institutionella ägare som drev frågan att få en större belysning av klimatrisken när man bolagen och med 98 och en halv procent tror jag det var. Jag tror att jag hade någonstans så på bolagsstämmarna som sa att det här vill vi ha. Och nu kommer man att få det. Men då jag tror jag var på självstämma så ställer sig en kille upp i styrelsen efter så att ni kan önska vad man vill. Men vi kommer gå för plus fyra grader och för för en svensk är det inte din nej det är inte okej utan då ska han då ska han bort om det är 98 procent som tycker att det här är en viktig fråga. Han bodde någonstans norra äglanda i Kallt och Elendet. Men det här är jätteintressant just hur man kan driva de här förändring processerna. Både internt men också stöd utifrån. Vi tar till två snabba frågor du ska ändå stända kvar här uppe till panelen också men om det är två dräktar fråga till Mats. Är det någon som som har det. Jag kan springa runt lite. Det är okej när jag sitter så mycket still i dagarna är så glad när jag får. Det här har vi en bil på ett tornell. Har du kunnat avläsa några reaktioner hos de företag som ni har uteslutet i era fonder. Bra fråga igen. Då kan man säga att man ska mena att ni har med 300 miljarder förvaltat så är vi en sån här liten fisk i en jättedamm. Men däremot så om vi tillsammans nu börjar få i vår koalition 3 200 miljarder dollar så börjar vi bli en faktor och jag tror att man börjar se nu hur de här flödena av kapital till och från här börjar aspeglas i värderingar och i kursutveckling och det är klart att jag tror att ju mer vi kan driva det här men det ska vara transparent. Vi ska tala om vilka bolag som vi så ser skickar ut. Och varför att de har en chans att komma tillbaka det hela dynamiken i det här och kan man då få det dit henne att man får de här listerna att bli intressanta så är det inte så kul att komma till nästa styr som möter säger till styrelsen även om i USA att nu har vi åkt ut ett index vi anses inte som hållbara längre. Alltså har kursen gått ner med 10 15 procenter. Vi har svår att skaffa pengar så att vi kommer dit men inte där ännu. Bara en snabb fråga utesluter ni också företag på basis av mänsklig rättheter på social hållbarhetsmål. Här är det mycket fokus på miljön. Det kommer till till utländska bolag och uteslutning. Savitikrådet som sköter de rekommendationerna så vi utesluter på dem på den boken också. Men det är inte någonstans hur många bolag är utesluter sammantaget tio plus någonting. Vi vill gärna driva dialogen. Vi vill gärna vara ägar som engagerad. Det är strategin men sedan kommer till en punkt där man får säga tacka för kaffet och lämna. Jättebra. Jag vet att vi har två frågor till. Jag tar in er först sedan vi har hela panelen uppe och då kan vi rikta er antingen till någon person eller till panelen som helhet. Men det är väldigt bra att du trycker tillbaka på det här. Det var också en av mina punkter i början att vi i Sverige nästan alltid glider över på miljö när vi pratar hållbarhet så att vi måste få in det här integrerade synsättet i det agenda 2030 på flera frågor har ju lyftet. Det handlar inte bara om klimatet. Det handlar om väldigt många andra naturresurs frågor. Topan elen då. Andy. Andy kan du komma upp igen. Yes. Sophie har vi fortfarande kvar. Hoppas jag hos oss här. Yes. Mycket bra. Och sedan har vi nu ger att jag inte glömmer någon. Vi har Emma Henningson som är director Nordic Carbon Disclosure Project. Välkommen och Barbara är vi som är senior manager kommunikations på VVF. Välkommen upp. Ge dem en applåd som känner att vi är välkomna. Det är jätteviktigt. Mats du har en egen mikrofon men i övrigt så måste ni verkligen prata i de här mikrofonerna när ni pratar annars hörs inte på webben. Vi har två panelister som inte har fått säga någonting så jag tänkte faktiskt låta er ändå få möjlighet att säga några välvara valda ord. Ni kan berätta väldigt kort om VVF och CDM hur ni ser på de här frågorna och CDP förlåt många förkortningar CDM är något helt annat CDP och hur ni ser på de här frågorna om ni har också de kommer att ta kring det vi har diskuterat här idag. Ska vi börja med klart Carbon Disclosure Project. Mycket intressant någonting som också utvecklade exploderat mycket intressanta rapporter som kommer ut varje år. Böta lite grann. Tack så mycket. Hej trevligt att få vara här och prata med CDP väldigt kortfattat. Det är en icke vinstdrivande organisation som har huvudkontor i London. Vi driver på ett globalt nivå en plattform för företag både börsnoterade och privata att rapportera på sin hur de hanterar frågas såsom klimatfrågan vatten risker och även avskogningsfrågor som såg i Palmole och så vidare. Det här plattform för transparens är ett ge företag ett process för att kunna förklara för sina investerare för sina andra intressanta hur de jobbar med frågan. De får en återkoppling av oss i hur komplett informationen är och hur de presterar och den informationen går vidare till våra investera signat hära. Vi har nästan över 800 globalt som använder det här information i sin investeringsbeslut eller har de tillgängligt sin investeringsbeslut om man ser så. Jag kan också rekommendera det faktum att ni tittar på vatten till exempel också i dag vilket är spännande så ni börjar tänka bredare. Absolut. Vattenfrågan är och if climate changes the shark then water the teeth on the shark. Det är där det slår verkligen till på företag på många nivåer redan nu och det är lite underskattad tror jag ibland bland företag inte minst här upp i Norden. Jag vet att vi har representant från ganska livsmedelsföretag härin också. Jag vet att ni tycker att det här är en viktig fråga inte minst Barbara VVF. Ni jobbar mycket med näringslivet också. Ni tar fram intressanta rapporter varje år som bland annat visar Sverige inte så är förfärligt hållbart om vi tittar på totala fotonshykt till exempel. Hur ser du på de här frågorna? Vad tycker du har varit intressant? Jag tycker det mesta har varit intressant. Jag tyckte särskilt att det var intressant att lyssna på SBAB därför att det är en processindustri och det är något som man hör talas om ofta att de som kommer att ha det svårast och så vidare var jättespännande. Jättespännande också att höra om en liten entreprenöriellt företag och sen kan jag tänka allmänt att det var spännande för att jag var i Paris då under koppet och det var några aktörer som var särskilt inspirerande och näringslivet var just ett av en av de aktörerna. Så jag var med på FN global compacts caring for climate konferensen där man bara satt där och inspirerades mer och mer och mer av allt som företag gör. Så det var väldigt, väldigt spännande. Samtidigt så vet vi att det är en lång start sträcka för många företag så det var de allra bästa om man hoppas att de kan på något sätt agera som förebilder för andra så att de också kommer att lyfta sig. Bara en kort fråga för mig innan jag faktiskt täcker låta verkligen publiken ställa frågor och det är väl kanske mest riktat till till er i företags panelen. Gärna i andra också gärna du också bara nu har vi de här plattformarna, de här agenderna, de här globala politiska målsättningarna vi säger då och vi har ett seminarium här där vi säger nu ska vi köra till 2030 och det gäller att öka takten och så vidare. Betyder de här överenskommelserna i praktiken egentligen någonting för er? Så man tänker skulle ni inte gjort det här i alla fall? Hur viktigt är det med de här politiska överenskommelserna och vad kan de betyda och vad tycker liksom? Vad? Hur driver det er framåt och era bolag och organisationer? Mats kan börja med dig. Ni har ju kört på i alla fall. Jo, absolut, men men jag håller med att att bilden från Paris är ju att det viktiga är inte att man har exakt en detalj innan hur det ska lösa, men alla överens om vad som behöver göras. Och prissåsas en dom dom exempel man tog fram så blir man oerhört inspirerad. Det går och jag måste säga att jag blir imponerad av städer och kommuner och regioner som gör jättemycket av bolag och man är en av de portal. Fogurna är ju är ju en håll på man på en på juni lever och jag är glad att kunna säga att de svenska bolag nu får ha hennes IKEA, Volvo, Attas Koppgård ligger långt i framkant, så det finns ju jättemånga bra exempel som man kan kan följa och det roliga när de berättar om det här vad de har gjort och de målen satt upp så i nio fall har tio som något mål en långt lång tidigare eller överträffat. Så att det finns en ett stort momentum i det här och det tror jag att man får ett inspirationet av det här och att man dessutom börjar utmana varandra och den jag delen som jag fortfarande tycker är ligger efter det egentligen de nationella politikerna som någonstans måste driva det här och driva framför allt koldig skatten för de bestämmer. Tempot i det här är genom att sätta den ribban tydda sådana politiska år. Sophie efter Paris mötet bara flockade sig alla riskkapitalister kring dig och sa att Yes, du blir ju precis den vi behöver. Sen så har vi lite tid på vad som händer nu framöver under det här året 2016 har kommit igång får man ändå säga, men det är ju trevligt att veta att politiken har samma med själva mål som många inom näringslivet har och hur man kan hoppas att de här målen som man nu har satt kommer leda till att man kommer få in praktiska styrmedels faktiskt underlätta för näringsliv att göra ännu bättre. Det är väl där problematiken ligger just nu att i många fall så lönar sig inte att driva en hållbar verksamhet, utan man behöver en viss pursning för att kunna driva det framåt. Så där kan man ändå hoppas att det kan sluta i. Och Tesla, ni ser en ett enormt säljtryck efter klimat överenskommissen i december. Ja, men det är väl ganska tydligt att politiska målsättningar i sittament är väldigt viktiga. När man tittar på hur vi växer som företag tar man vårt granland Norge som ett exempel så är det klart att där har vi väldigt goda förutsättningar där satsar vi också väldigt mycket pengar och resurser. Klart att vi skulle vilja se liknande situation här i Sverige också. Problemet vi har är att det händer ju väldigt lite rent politiskt när man tittar på transportsektorn som ändå står för en som ni känner till en tredjedel av våra utsläpp och det är faktiskt där som man kan förändra ganska mycket ganska snabbt. Det har vi har gått ifrån en målsättning till att ta en fossil oberoende fordon slott av 2030 till allt mer luddiga mål och den ena utredningen, utredningen efter den andra avlösa varandra. Men det händer i väldigt lite konkret och där är det ju viktigt då att vill man se någonting som händer att faktiskt det är företagen som har kapitalet i dagslägg som har pengarna att de vågar satsa på den här nya teknologin i form av nya transporter, nya fordon som kanske kostar lite mer, men som i det längre loppet faktiskt gör att vi kan sänka våra priser på våra produkter och få ut dem till en allt bredare marknad. Så om nu det är ni företag här som ännu inte har provkört bilen så pratar en av min kollegor där borta så skriver han uppe på en provkörning, så det är sagt också så får ni se och uppleva vilken stor skillnad det är att faktiskt köra en bil utan utsläpp. Perfekt. Ja, och BVF kabeln diskraterat. Hur säger ni? Är det är de här övrändskabeln som är viktiga för er och ett arbete också? Jag kan tala för BVF. Ja, det är viktigt och man kan se att mycket har förändrats i Sverige. Tack vare reglering så att om man tittar på koldioxid skatten som implementerar så var det här lätt till så har vi behövt det. Man har också hört. Jag har varit med ganska länge, inte så ung som många i rummet, men man såg under 90 talet hur till exempel näringslivet ville jobba själv med frivilliga åtgärder och inte vill ha reglering och lagstiftning. Fast den har ändrats ganska mycket. Nu har man ofta att näringslivet efterfrågor reglering så att man har långsiktiga spel regler som man vet hur man ska investera och så vidare så att det har verkligen liksom skett en förskjutning för skjutning som man behöver. Den här ramverket behöver även städer så. Det nämndes av Mats och det var också en del eller en av anledningarna var i Paris just för att följa städerna och städernas roll som inte är formell part i de här förhandlingarna, men som gör väldigt mycket och som dessutom är båda ansvariga för mycket av de utsläppen som sker, men också är en stor del av lösningen och deras roll då i kop, till exempel att de fick verkligen utrymme och plats och att många börjar inse att man måste samspela flera aktörer för att om städerna till exempel har jätteambitiöser mål, utsläppsminstnings mål och så vidare, men den nationella regeringen inte följer eller det är inte harmoniserat. Då kan de inte uppfylla de målen, så det är jätte jätteviktigt med den här ramverket för att vara snabbt och kort, men intressant för att vi pratar ofta det här med policy, koherens i en mellan politikområde, men det handlar också om olika skaler mellan nationell, regional, lokal, politik inom EU, globalt och så vidare. Det är intressant städer. Min favorit siffra som säkert är spekulativ, men det står ändå så i i Indiens tidningarna för inte så länge sedan just hur mycket växer Indiens städer och tittar man om det är samma tack som har haft i Kina så betyder att Indiens städer kommer växa med 400 miljoner människor fram till 2050. På 35 år ska då stålades Indien bygga statsinfrastruktur som är mer än vad man har i hela USA i dag, alltså mer än hela USAs befolkning som ska ska indenstäda det växa med på 35 år. Det är ett bygge kapital som ska in där också och bilar och förhoppningsvis lösningar som baseras på allger. Otrolig potential, alltså, men också från ditt perspektiv. Ja, alltså från CDPs perspektiv så ska jag säga att just att ja, absolut en väldigt viktig framgång, inte minst för att det är truly global, alltså att alla var med vid bordet och alla var med i beslutet. Och det betyder ju att när man tänker på omställningen som behövs så måste alla vara med även i Indonesien, även i Beijing och i Russland, till och med förhoppningsvis. Och och så det var otroligt viktigt att man får det här global svan. Vi är ganska förskön att här i Sverige med att ha bra lagstiftning och ha varit ambitiös i många år, men det här tar uppribban globalt och det är väldigt viktig. Det är så att det är det första jag skulle säga och sedan även att just det här att sikta mot en kommer fem graders mål är en viktig uppskruvning av ambitionsnivån. Det gör att alla vår arbetet med VVF kring science bas tagits och försöker hjälpa företag och förstår vad är det för mål som ni ska ha som företag som kan vara i linje med science? Det får vi nog säga över igen, men det är väldigt positivt att vi får göra det så att den. Det skulle jag nämna här. Science bas tagits initiativ, försöker hjälpa företag och förstår vad vad är er en roll i det här? Och sen skulle jag säga att det är det just några sektorer som behövs ju absolut viktigast prioritering att jobbas hårt med hur vi kan koppla bort från fossil beroende. Och där tror jag att det är väldigt viktig med bra förståelse över hur sektorn arbetar. Och det var det Maria inte kvar, tror jag inte. Men SSAB är återigen väldigt viktig att förstå vad. Vad har det här sektorn för för utmaningar? Och där har då CDP ett serie där vi försöker gräve djupt i olika sektorer och förstår och försöker inte identifiera vilka är inom en sektor. Verkligen de som ligger i topp och de som kanske har en del och göra för att bli bättre och där finans sektorn kan hjälpa till med en del låg att försöka hjälpa företag förstå vikten att de uppskatte det här förbättringsprocess och att de vill se förändringar. Jättebra. Det är en intressant sista fråga som kanske Mats, du kan komma tillbaka till den senare. Det här med var divestmen som är ganska passivt kan man säga på ett sätt mot att ändå ha den här dialogen då för att energisektorn även om traditionella energibolagen kräver ju väldigt mycket investeringar om de ska ställa om till exempel också så att det kan man fråga komma tillbaka till. Jättespännande, men jag ska gå till de två som jag vet ha publikfrågor om det kan bara svara ja eller nej, för att vi som sagt vad vi rör oss ju ofta kring det här med att om en omställning är möjligt och det finns ingen stor problem med lönsamhet och våra politiker älskar att säga det, liksom att det är helt jämt. Alltså det kan ställa om samhället. Vi behöver inte minska tillväxten och allt är väldigt gulligt och fint och så vidare. Men om ni går in i det som den djupaste kärnan härinna börjar ställa er ändå frågan. Vi pratar om hållbar konsumtion och produktion, Sveriges roll i omvärlden, svår fråga kring att andra naturresurser som kommer även när man bygger elbilar. Massa snabbt svåra frågor som får någon skaka lite och tycka 4 000 var jobbigt. Ja eller nej. Om ni tittar på 20 30 kommer vi kunna liksom röra oss så här. Att det kommer oss att lösa sig eller kommer det kräva djupa förändringar i vår livsstil? Så att ja eller nej är nej. Vi kommer inte bara att kunna röra på ytan. Vi kommer att få se stora förändringar i hur vi människor lever i Sverige. Djupa förändringar som individer. Vi kommer att vändra vårt liv väldigt mycket. Highlandresan ligger i fatet. Eller ja, vi kommer klara det här med en process så vi kommer att kunna fortsätta ha ungefär som i dag. Ja eller nej på den frågan. Jättjobbigt. Nej, nej, nej, nej, nej. Så här är det för politiker. Kom igen nu. Ja eller nej. Börja där. Ja, ja, ja, ja, ja, ja. Kom igen nu också. Vi kan se hur många har fråga nu och kommentarer. En, två, tre, fyra. Vi börjar där kan ni hålla fyra grejer i huvudet? Ja, börjar utan rätten. I Henrik Lindemitt jag har flyttet här på skolan när jag också åt på teknisk. Jag tillbyter mitt arbetsliv i landstinget i inte sagt sammanhanget kanske. Men min fråga egentligen till Mats på Apefonden. Den här bilden vi såg av Bank of Englands direktör det var ju att ni inte skulle investera i företag som lyckade hända på ett år land som som fiskar. Det var ju som en varning pass i varning till hur ni skulle finansiera hela och samtidigt så tog du en personlig ton och säger att du hade kläms in i något hör någonstans och var tvungna att tänka på de här frågorna och det affärerat i ett arbete. Min fråga är egentligen två. Dels är bland dina kollegor utevärlden börjar de också tänka som du och det andra frågan är när ni väljer vad ni placerar era pengar då kan ni riskera att sätta företag på ett år land som fiskar. Hur han tjänar den frågan. Per Vestlund bakgrund i Skanska koncernen mycket engagerade Iva i just de här frågorna. Jag har en fråga också till Mats och det gäller att synliggöra den här strategin du har. Har du försökt få med Warren Buffett Bill Gates i Sverige. Synlig aktörer som industrivärden nu. Fredrik Lundberg Mälke Sjöling Kinevik med flera. Jag tror nämligen att de är mycket mer synliga och hörbara speciellt Warren Buffett som väldigt många tar rygg på och som dessutom har en viktig koppling till Försäkringssektorn där du har en spegelbild av riskerna. Mer direkt tack. Jättelånga. Jag vet att du är som bank man kan hålla tio frågor. Du får hålla om några stycken. Jag har inte en i mitten först. Jag har dig. Jag har dig. Det var någon i mitten också där. Varsågod. Vi ser även i andra får svara på frågan även om de riktar ett mats. Hej Annika Hagerberg heter jag. Jag har så många frågor så jag svart att välja men jag försöker med den här resiljens och kollbar utveckling kräver ju att vi är många som samarbetar i en bra biodiversitet finns det väldigt många arter istället för få. Jag tänkte lite på det när man till exempel säger att vi ska träva hela marknaden och vi vill vara det enda hållbara alternativet och det rimmar inte riktigt med resiljens i mitt huvud och det funkar heller inte riktigt med evig tillväxt. Tack för att du upp det Johan för det var en av mina frågor annars och jättebra att lyfta det. Så jag undrar lite hur svettiga blir ni företagen och framför allt över att tänka på att ni kanske inte kan växa för evigt och ni kanske ska samarbeta med fler andra organisationer och unga såklart måste vi kasta in här. Punkt. Sugg på den. Det är bra. Vi vill gick alltså lite grann. Tesla ni får inte få målla på det här så ni är deras eller hur det är okej. Jag heter Anna-Rietjelblad jag är beteendevetare i botten och en gammal förkastlig management konsult. Det har bland annat jobbat med prismodell finansiell handel. Jag har två frågor till Mats. Jag har mycket frågor till dig här. Skatter leder ofta till drivkrafter som skapar fair play marknaden mellan prismarknad satta priset resulterar i någonting helt annat. Det är otroligt lätt att trycka på felknappar. Du talar väldigt mycket och har gjort i debattartiklar också om att vi måste ha ett pris på kål med utsläppen. Jag skulle vilja att du utvecklar hur du tänker när det gäller pris. Vad mer som ska sätta priset och så vidare. Jag är själv väldigt kritiskt till alla typer av drivkrafter som skapar att vi tar oss bort ifrån att satsa på innovation och istället satsa fokuset på själva tradingen som är väldigt lätt hänt vilket vi har sett med utlösheterna och visste redan innan de infördes. Min andra fråga är omställningarna kommer påverka säkerhetsläget i världen otroligt mycket och det finns ju fortfarande troligt behov av att kunna finansiera omställningsfaktorer. Jag undrar hur du tänker på det med den modellen som ni promotar väldigt hårt. Hur finansierar vi liksom omställningsfrågorna. Det var mina två frågor. Jättebra. Andra frågan är ju väldigt stor där säkert andra har åsikter också. Vi måste ju hitta finansieren för hela omställning. Mats du får börja och svara på de frågor som har riktigt ställs till dig. Men annorlunda får jättegärna kommentera de frågorna också. Jag kommer säkert medvetet. Lomind vet väl välja bort några frågor om andra pensionsfonder är på väg endast definitivt. Och vad som är så när vi är ute och reser för fyra fem år sedan pratar om andra pensionsfonder i världen. Svår ring som ville egentligen lyssna. Nu är ett helt annat tonläge en av de stora hålländska pensionsfonderna kom fram nästan gråtan till mig för något halvår sedan som att hjälp mig. Nu har fått ett krav från min styrelse att jag ska sänka koldigförtrycket med 20 procent vad gör jag. Sedan lite grann kring det här med Stranded Assets och vilken strategi man ska välja. Så var man väl först av att jag har det jasmar rätt resten av fel. När koalitionen som vi har där är vi agnostiker hur man gör det här och det tror jag är själva poängen så att det finns inte ett sätt att göra det finns massor med olika sätt man kan göra det vi har gjort. Man kan man kan sälja av oljebolagen rakt av. Man kan väl att engagera sig. Bolagen man kan investera i gröna obligationer. Man kan köpa vindkraft. Det finns tusen saker men min poäng är att identifiera risken. Gör någonting åten och gör det på transparent sätt så att man kan få andra att få efter och att vi tillsammans kan lära oss någonting av varandra. För det här tycker jag jag kan tycka att miljöfrågan eller klimatfrågan är en sådan fråga pensionsfrågan man sagt att den ska man lägga in separatligt en grupp. Den är för viktig för att liksom man ska inte flytta den mellan mellan olika regeringar. Jag tycker klimatfrågan är lika viktig. Varför kan man inte ha en över som block över skidande över en skåmes om det här perspektiv. Sen var det någon fråga till hur vi kan få baffet och andra att engagera sig här. Och jag kan lova att vi har varit runt och pratat i princip vart enda hörn som finns. Baffet har inte träffat i det här ämnet. Jag var på bolagslämman där för tio år sedan som man kan rekommendera till alla den. Sedan är inte jag helt övertygad om man ska välja att att baffet är en en jag nu av alla de brev till aktieägarna jag läst. Så han aldrig snuddat vid den här så att jag vet inte hur han är. Däremot så kan du komma till en Bill Gates. Jag tror att han är ganska på de här frågorna och åker bort till Västkusten i USA. Så de väldigt gärna lyssnar både på Google och på Facebook och de bolagen och de vill nog gärna i sina dess inte minst i deras egna enda omens och stiftelser som finns runt runt ägarna där pågår ett arbete. Så att Arbino Lover Plays för att säga men men och vi får fler och fler som ställer upp och fler och fler som vill vill prata om det här. Den processen pågår och jag kan vilja erkänna att att utgångspunkten att sitta som en pensionsförvaltare Stockholm kanske inte är den enklaste men vi försöker att driva frågorna så gott det går. Sen om om skatter så tror jag att det är nog det mest effektiva sättet att få en snabb omställning och skicka rätt signal. Sen får man göra på ett omdömesfullt sätt. Men jag kan ännu inte förstå varför ska inte vi betala för de utsläpp som vi skapar. Det är liksom min fråga. Varför ska vi skicka den notan till våra barn och barnbarn och jag vet inte hur man ska ta den diskussionen om 30 40 år i mitt fall. Så därför någonstans vill jag driva den nu. Men sen så är klart att det här måste ske en omställning på ett på ett rimligt sätt. Det förstår också att det finns geopolitiska risker i det här. Det förstår jag också. Men får komma tillbaka till att du kan tänka om du sitter som en investerare, en analytiker, en placerare och någon säger att från och med nu så kommer alla bolag att betala någonting för de utsläpp de har. Och då frågar man hur kan man ha en skatt. Det är omöjligt eller säger alla. Men då det kommer liksom skeva konkurrensen mellan olika länder och olika företag. Och då frågar jag. Är det då min motfråga? Vem har sagt att Momsen är ett konkurrens vapen där ute? Nej, det är inte det därför att Momsen kleras begränserna. Varför skulle inte EU kunna införa en skatt och låt den vara så här liten till att börja med? Vi att införda skatter om tendens att öka, inte minska. Och bara det systemet finns så tror jag att man åtminstone har skapat en grund för att göra i EU och det finn, finna. Jag förstår att du har följt frågar. Lunchen huggla likställer i pris och skatt. Okej, så pris och skatt är skillnad och båda var överens. Det är bättre med skatten pris som jag förstod rätt. Ja, okej, här fick en sammanfattning. Några av andra som vill kommentera och det jag får du vill du kommentera på det här först. Sen kommer frågan kring det här med bolag och kanske hur viktigt det är med mångfald och så andra saker. Men okej, att jag förstår så har ju ni haft lite samarbete med andra del av bilindustrin också när det gäller att giva på. Men hur viktigt är det här med mångfald här? Men jag tror att det är viktigt att gå tillbaka om att prata om Tesla och vårat mission statement to accelerate the worst transition till sustainable transport och titta på vad vi kan kan ge. Vi har trots allt till hundra procent fokuserat på just det här med med eldrift i fordon. Och för ungefär två år sedan så så sa vi vi hade en fantastisk patentvägg på vårt huvudkontoret. Palo Alto och men vår vd Elon han han tyckte att det gick lite för långsamt med det här med att andra bitverkare skulle bygga elbilar så att vi sade att vi tar bort denna patentväggen. Vi gör en open source lösning till alla våra patent så att alla bitverkare ska kunna bygga elbilar som är lika bra som vår och det gör att det sätter press på oss också att bli ännu bättre och skapa ännu bättre bilar. Nu är det ju tyvärr väldigt få bitverkare som faktiskt kommit till oss. Vi har haft ett samarbete med Toyota. Vi har haft ett samarbete med Mercedes. Men det är mikroskopiska saker i sammanhanget så att men vi vill vi vill att de andra ska vara med. Vi ser inte de andra bilarna som elbilarna som konkurrenter. Vi ser de som samarbetspartner som kan driva utvecklingen framåt. Jag har inte lika klokas och nyra. Vad är det som gör att de inte kommer. Vad är det som jag tror att det är en stor del är att förändra affärsmodellerna. I och med att vi har kunnat bygga någonting från grunden så har vi också kunnat anpassa oss på ett sådant sätt. Det är en större utmaning att förändra en befintlig affärsmodell till någonting nytt. Men vi ser att det är de som försöker och det är vi väldigt tacksamma för så att alla elbilar ser vi som kompanioner. Resiljens och diversitet även där bland elbils tillverkarna om bara de andra som är väldigt konsturativa vaknar upp. Barbara du hade också någon kommentar. Jo jag tänkte att vi landade ändå i att skatt är okej men inte pris men det är många som inte tycker att det är okej med koldioxid skatt och hela argumenten och diskussionen även här är ofta från att försvara och det är riskperspektivet istället för mörligheter som man tittar historiskt sett på vissa styrmedel och vad det har lätt till. Har faktiskt drivit på innovation så att vi ska också skulle jag vilja göra att prata om mörligheter istället för bara förlöster hela tiden och det är där vi landar så lätt och det är det jag tänkte också medan vi satt här och lyssnade på vissa presentationer att vi vet att det finns massor med fantastiska innovativa bolag entreprenöriella startups och så vidare som inte får finansiering risk kapitaler kapitalister som inte vågar ta risker och så vidare. De får inte dem och anlägg pengar till dem och anläggningar och därför får de inte heller första fakturen och investerare kommer in först efter första fakturen så allt är så mycket riskperspektiv hela tiden istället för mörligheter och att vi är i en struktur som inte tillåter nya innovativa idéer egentligen och till och med Tesla som är fantastiskt så är det ändå en bil baserar på en transport system som vi har idag men är det morgon dagens prefer transport. Vi bor i städer som inte har plats för flera vägar och bilar och parkeringsplatser och så vidare. Så vad är morgon dagens lösning och så lite mer. Den är jättebra. Det låter som musik i vår rörande även Landmark är en bristvara inte minst om 400 miljoner människor i Indien nu nya människor ska skaffa Tesla och bli ganska trångt där också till syvende och sist så att man behöver beredda frågan och det är bra att du trycker på det. Barbara bara svar till dig när du frågade om framtiden och omställningen om det var mörligt för 2030 och även den frågan är din stor uppoffring kommer vi att vara tvungna att ändra vår livsstilar. Vad är det för fel med att ändra våra livsstilar. Vem är det som säger att det är till den sämre. Är vi så himla lyckliga i dag vi utstressade tjocka sjuka blabla blabla. Men mera måste vi ändra våra livsstilar men det kan bli jättebra också. En du hade också någonting du ville ta nu eller vill du vänta till nästa gång och vara garanterad först. Han var lite om det här med biorefri stivitet och samarbeten och den här upplevda risken. Jag tror absolut om man kollar på system i ekosystem så krävs det ett samarbete för att man ska nå optimalt resultat. Jag tror att även om man pratar om cirkulär ekonomin det står det problemet är för att nå den här cirkulära ekonomin och kunna skapa effektiva resursflöden är att jobba integrativt över värdekärde. När man gör det så kan man också identifiera vart har vi problemen och att man har identifierat det här hela värdekärde och gå till en riskkapitalist och säga nu har vi hela det värdekärde identifierat att här måste det ske investeringar och det är ganska klart att det här kommer att ge bra utslag. Då kan risken också upplevas mindre inom att samarbeta kan man sänka riskgranna och förhoppningsvis kan kapitalet toppa på mot den här transformationen mot ett hållbara samhälle. Underbart känner mig efter att du har berättat om att jag känner helt normalt tillförsikt för framtiden på något sätt. Jag vet inte vad det är. Det är något positivt verkligen är det någon du kommer att först få svara den här sista gången därför. Någon ytterligare inspel ska vi säga. Jag har inte så många minuter kvar men det är kul att få något. Ja jag heter Claes Beren och konsult och entreprenör. Ni är alla nämner det här med samarbeten och problem med stuprörs tänkande. Hur ska ni verka för att bygga samarbete med varandra. Här har vi till exempel en bilföretagare som kan hjälpa av all hjälp av finansiering och så vidare. Hur kan ni hjälpas åt rasna konkret fråga som vi ska få tänka. Någon utpå är det någon ytterligare som gör en brinnande inspel. Det är frågan sättande eller. Det här tittar vi tar två snabba till. Nu blev det tre män här. Inte riktigt är en kvinna till så är en ordet också. Jag tänkte faktiskt någon som du tog upp Johan. Det var ju det här med TTIP lite kommentar kring det. Det är någonting som pågår betydligt mer undan skymt än den klimatförhandling som kan få ganska stora konsekvenser. Kommentarer kanske från någon. Just det nya handsavtalet TTIP kan det bli ett TTIP 20 30 avtal med hållbarhet som en ledord. Monti Åkesson igen. Jo jag är ju upp i lärare behandelser skolan och någon hållbarhetsredovisning hade vi aldrig på skolan på den tiden. Vad kan handelser skolan göra för sina nya elever? Doktorander för att få en annan typ av återkoppling till sina intressenter. Inte bara den här avkastning på eget kapital finansiella kapitalet och även hållbarhetskapitalet har ni några goda råder. Det kommer du också få i slutet av hur många utbildade på handsåg skolan här inne. Men titta inte så illa. Finns lite hållbarhetsintressen. Nu fick du en chans här för att få lite mer balans. Känner man. Ja, jag känner ju mer igen mig på handels idag vad jag gjorde när jag gick här så att jag tror att ni har rört er i rätt riktning. Lena Åsö vet att jag jobbar med finansiering för impact både genom ett investeringsatverk och som oberoende konsult och nu har damen från SSAB inte. Hon är inte kvar här i rummet tror jag, men en tanke som dök upp när hon gjorde sin prestation. Det är ju att all den alla de teknologier och alla de förbättringar i resursamvändande som vi utvecklar i Sverige kan vi ju faktiskt använda som en exportvara att säga att om SSAB lägger ner här, då flyttas allt in. Den också blir 40 procent värre. Tycker jag är fel tänk. Man kan tänka sig att vi kan ta SSAB teknologi och exportera den till till Indien och vilken effekt skulle vi då inte ha på klimat och på annat. Ungefär så som sker inom inom ramen för sida samarbete med näringslivet inom det svenska sustainable development gruppen där på näringsliv sidan. Så det var bara en tanke. Jag ville skicka med och funderingar kring hur hur ni kan exportera i alla fall ni som är i grunden Sverige baserade exportera det här era idéer är att tänk till till de länder som är sämst i klassen. Jättebra. Man alltså svensk förvaltning skulle exporteras mycket mer också vi är rätt duktiga på. Hur kan vi göra annorlunda med konkurrenskraftiga? Jag lovar dig att svara först. Jag kan kliva fram på just den punkten för jag kan säga att jag ser på en global perspektiv. CPD jobb globalt och jag får påringning av mina kolleger globalt ganska ofta. Kan inte du få dina nordiska investerat? Kan du tänka dig för nordiska investerare i er förvaltningar är mycket mer aktiv än de flesta globalt. Det sker mycket mer. Det är mycket mer tankar. Det är mycket mer moget vad som händer här så att vi ska vara stolt över de arbetet som hogå. Det finns ju mycket mer att göra. Men det exporteras inte minst genom CPD och samarbetet med olika investerare. Så till exempel så förra veckan kan jag nämna att vi hade ett samtal med ett stort tysk el tillverkare där vi samlade tre experter från det här företaget fem olika investerare från Norden kring bordet för att diskutera hur ställer de om? Vad finns utmaningen för sig för det här företaget? Så det händer och det blir vi får mer och mer som kommer till bordet och vill jobba på det här samarbetssätt som var också en fråga. Samarbete över gränserna över olika assetklassisen och olika investerare. Det sker. Det är det pågår. Sedan ska jag bara nämna när det gäller samarbete också att vi har en plattform för cities diskussion så stora och mindre städer globalt kan dela av sig hur de jobbar med klimatfrågan, hur de vad finns, hur de finansierar det och vad som är framgångsrikt för dem och vad de har utmaningar och det här plattformen är också för att försöka höja nivån på alla att alla kan dela av sig sina bästa knep för att förvandla sitt städstad till en bättre. Jättebra, stort tack. Ni övriga. Ni får egentligen bara 30 sekunder var du fick lite längre för du var inte med i första omgångens kommentarer. Men lyft någon av de här frågorna finns ju hur mycket som helst. Diskuterar naturligtvis. Mats, du går med dig eller nej. När samarbete tror jag jätteviktigt. Vi har vi har pdc där vi jobbar med andra fonder internationellt för att hitta vägar. Man kan sänka den här risken. Handelsskolan tycker jag att de borde ta in där utbildning. Jag vet att det pågår nu en satsning, men då någon kommer tillbaka till den bakom ryggen. Så det sker massor med saker. Jag tror det kommer bättre utbildning framöver, så finns det samarbeten som på Silfritt Sverige som initiativ från regeringen där man har 130 medlemmar, någonting sånt där och det är företag. Det är städer och det är en placerare och så kan man träffas någonstans, sätta tryck på varandra och tillsammans sätta tryck på omvärlden. När det gäller samarbete ska försöka trycka på våra två väldigt snabbt 30 sekunder. När det gäller samarbetens gäller att jobba stora och små bolag tillsammans, stora bolag som är i behov av teknik som ett lite bolag kan leverera och hitta samarbetsmöjligheter där bland annat. Det är vi i kontakt med ett bolag nu som ser intresse av att gå in och stötta ekonomiskt på den sällan framtida leveratörer av hållbar teknik, vilket jag tycker är väldigt progressivt och proaktiv. Så ju inker på hur man som större bolag kan jobba med den här omställningen och hjälpa de bolag som ska komma med den teknologin som gör att de här bolagen faktiskt kan ställa om. Sedan råder helt håll på med förutsättningar och vad man kan få ekonomiska inputten ifrån. Sedan när det gäller exportmöjligheter så är vi ju kontaktade av en kvinna som jobbar med ursprungsbefolkning i Amerika som har redan satt en synminkul att vi vill bara ha teknologi som jobbar i samarbete med naturen och där har vi försökt att etablera i samarbete, men som ett lite startapps är svårt att hålla på med de här frågorna. Nu utman måste fokusera på den här demon och få infinansiering för den och hon sagt trycka på att det här funkar i praktiken än så länge vi bara ett och gamla har hunnit med så mycket. Men att jobba med någon typen av samarbete är absolut någonting som jag tycker att svenska bolag ska göra och att vi ska jobba då progressivt mot att skapa miljöteknik tekniska bolag som kan exportera utomlands. Jättebra. Stort tack. Intressant att vi också lyfter den internationella samarbete som även i sig där. Ja, jag vill gärna replikera lite grann på det du som transporter och så där också. För det är en väldigt viktig debatt som jag tycker först allt för ofta i dagsläget och det handlar om att alla bilar likställs med varandra och tittar man globalt så runt en hundra miljoner bilar säljs varje år i Sverige förra året runt 350 tusen. Vi fick ut ungefär en tusen bilar i Sverige förra året 50 tusen globalt. Det är en dropp i havet. Låt oss först komma till rätta med utsläppen. Därefter kan vi börja titta på hur kan vi fokusera på trängsel och sådana saker. Men låt oss putta ut de dåliga transporterna från systemet först innan vi börjar föra en dialog om hur vida Tesla eller elbilar är rätt sätt att färdas framåt. Därför transporter kommer vi fortsätta behöva. Men vi måste tänka på vad vi ska göra nu inte hur hela systemet är uppbyggt i form av trängsel och sådant. Intressant är där en fråga om vi kan och diskutera i många seminarer. Utmaningen är att vi då kräver att vi i Indien först bygger infrastruktur från 400 miljoner nya bilarna och sedan börjar diskutera om de ska ta bort dem. Infrastrukturen finns redan inte än 400 miljoner människor i världens mest utbyggda infrastruktur. Det ska vi diskutera mer under lunchen. Varför vi vet att det kommer att vara en fördubbling av befolknings mängd i städerna så var är infrastrukturen för dem men det tar vi sedan. Jo jag tänkte just det var en någon som tog upp det här med att vi måste samarbeta och det är riktigt det som vi gör på VVF och vill verkligen framhävda. Det är både näringslivet städerna som vi jobbar med nationella politiker. Vi försöker verkligen jobba brett och det är tror jag att alla måste göra. Det andra är att vi vill gärna prata lösningar. Nu har vi det här avtalet från Kopp och då vill vi börja. Vi behöver inte stanna kvar i att man sker klimatförändringar är det mänsklig påverkan och så vidare. Men nu ska vi fram i konkreta lösningar och det kan vi bara göra tillsammans. Så det är jätteviktigt och att vi skulle efterfråga till exempel genom offentlig upphandling att vi har minst en procent av det de inköpen som sker som är grön har grön etiketer så att vi ser till att störde företag som Sofias eller andra så att vi de får en boost och de får det här stödet. Vi skulle vilja se att stora företag skulle ställa upp och våga ställa upp med en demo anläggning för de mindre företagen som behöver komma ut för att det är det som vi har upptäckt. Så vi har jobbat sedan 2007 faktiskt när jag började tillsammans med en kollega i ett projekt som heter Climate Salver går in på climate salver punkt org där vi gjorde en mappning av svenska företag och innovationer och det finns tusentals och många som är tredjeparts verifierade med energi, myndigheter och andra som har otroligt stor potential men de når inte ut verken på den svenska marknaden eller den internationella och då är det tillbaka till det här. Det finns massa med bra svensk kompetens och know how som måste ut i världen. Det är där vi har möjlighet och en liksom framtid verksamhet. Allt behöver inte tillverkas i Sverige. Det kanske mycket bättre att vår teknik exporteras tillverkas någon annanstans och påverkar vi hela tillverkning i det landet istället för att tolja det här och utveckla andra jobb inom tjänstesekt och annat. Mer om den annan dag. Tack! Jättebra tackar. Lin du ska alldeles strax få den som tackar panelen avslutna hela seminariet. Det står ju att du börjar ska liksom för något samtal. Men nu är nu är det ju lunchtack så att jag vill bara säga så här. Det var ett jättespännande och kul att få jobba tillsammans med VVF och med Misum Handelsundskolan och vi ska också tacka styrelse akademin som har bidrag till seminariet också hjälpt oss få ut inbjudningar. Ett väldigt viktigt nätverk helt enkelt av människor i beslutställning så vi är väldigt glad att ni och också ville vara med på det här manget. Det finns många frågor som hänger i luften. Ingen tvekan om det. Det är allt från att tänka system ännu bredare system faktiskt och mycket kring supply chain frågan som vi jobbar väldigt mycket med också på SI skattefrågor. Bill Gates och andra är jätteglad och givet mycket pengar men de är inte så himla glad att betala mer skatte i USA vet jag till exempel. Det finns många sådana här frågeställningar som hänger i luften och som vi kanske inte riktigt berör och det är faktum att vi åt och fastnar kanske för mycket miljö och för lite den bredare dimensionen av hållbarhet. Vi ska komma ihåg det hållbarhetsmålen mycket kring mänskliga rättigheter arbetsplatser framtidens jobb. Hur ska vi skapa dem med den här digitaliserade marknaden när maskiner ska tänka åt oss och vad vi ska köpa. Det låter så jäkla tråkigt kan säga men i alla fall det var en personlig reflektion så att jag tycker har varit jättespännande att få med här för vårt perspektiv i den här typen av seminariet är jätteviktiga för SEI vi jobbar bara med Agenda 2030 alla våra 220 forskare jobbar med Agenda 2030 för att vår forskning ska vara relevant så måste vi prata med företag och förstå vilka frågeställningar man har. Vi tror ofta att vi förstår vilka frågeställningar som gäller men vi upptäcker väldigt ofta i dialog att det finns mycket mycket bredare perspektiv att ta hänsyn till. Så för oss är den här dialogen så otroligt viktig att verklighet förankra forskningen skulle jag säga. Lin är du verkligen förankrade inte. Vad säger du. Ganska ofta inte tror jag men innan när jag tackar alla som har medverket här skulle jag gärna vilja svara lite grann på din fråga och vi har berättat om vad misum är. Vi tror att hållbarhetsfrågorna är så pass komplex och behöver så pass mangen olycker teoretisk och infallsviltliga. Så vi har tre pelare som vi jobbar med. Vi har hållit på i ett år nu mycket eller i stort tacket var en stor finansiär misstrav och vi tänker då mycket på att vi vill jobba forskningsmässig så har vi sociologer via filosofer via nationalekonomer företagsekonomer, statsvetare. För vi tror att hela hållbarhetsutmaningen är så pass komplex att vi måste jobba tillsammans. Det är den ena pelaren av misum. Vi har också utbildning och här ska jag väl säga att något som jag är väldigt, väldigt stolt över på handels är att från och med 2016 så kommer ingen av våra studenter ifrån våret tretton program kommer ut av utbildningen, utnå ha ha måttet jobbet med hållbarhet och se på hur det går in i finans, hur det går in i företagsekonomi och så vidare. Väldigt, väldigt glad att det sitter så pass mangen handelsalon här redan, men skon har verkningen förändrat sig och det är väldigt, väldigt stolt av. Den tredje pelaren är precis som Johan är inne på här är att mycket av den forskningen som gör den utbildningen som gör det ska hända i intressent dialoger. Det ska hända i samarbete med praktiker, men ni som jobbar med frågorna konkret i alla deras verksamheter. Så med det så skulle jag vilja tacka för deras medverkan för att ni kom här till alla de fantastiska talarna och som en liten minne på de enorma förändringarna som också händer här på handels så har vi en liten bicyclet Notepaper bok till dig. Tusen tack.