 Ara és el moment de parlar de la ciutat, del pla de mobilitat de Barcelona, 2013-2018, a càrrec del senyor Adrià Agumila Icivit, el director de serveis de mobilitat de l'Ajuntament de Barcelona. Bon dia. El primer agrair, no només el que és el tradicional, que és agrair aquest convidint, si en aquest cas agrair en nom de la ciutat la iniciativa de elaborar aquest pla i tot el que comporta. I de fet, una cosa que faré és més enllà d'explicar les idees generals del pla de mobilitat urbana de Barcelona, que és el que està en el programa. Jo no m'ho puc estar de fer reflexions sobre el que significa fer un pla de mobilitat, en aquest cas a la universitat o amb altres, i, com sempre, agrair en aquest cas la persona de tècnica de l'Ajuntament tant per elaborar el pla de mobilitat urbana de la ciutat, com en aquest cas el vostre pla de mobilitat i altres, la Victòria Plumet, que és la persona que ha estat treballant més properament, i a la que, com em faig això, em comença a conèixer, em dius que m'ho deixis d'abans, tu posa el PowerPoint i així queda millor, però això és on-line, tal com va sortir. Per començar, la presentació que ha fet és fantàstica, però jo puc fer-te una part només. Què suposa amb visió ciutat, aquest pla de mobilitat o altres, però aquest en concret és una anàlisi més específica d'una mobilitat d'un col·lectiu i mesures per aconseguir que aquesta mobilitat sigui millor, que sigui més saludable, més sostenible, més segura, i llavors ja ens veu perquè ens feu part de la feina, si tots els diferents col·lectius n'hacim fent això, molt millor per nosaltres, per això celebrar aquesta iniciativa, i en aquest cas concret, és un bon col·lectiu, la reflexió feta amb aquest col·lectiu, perquè penseu que hi ha plans de mobilitat d'empresa, plans de mobilitat de diferents tipus, que és un col·lectiu que l'anàlisi que feu suposa, si l'universitat té uns nivells importants de qualitat i de reflexió, és un col·lectiu que és més fàcil aplicar segons quines mesures que a la mitjana de la població de la ciutat, per experiència pròpia, com intentem amb altres punts, segons quin col·lectiu és impensable, l'empresa no t'ho deixa ni plantejar, això no ho diguis, ara sí amb els revolucions, això no ho diguis. És un bon col·lectiu per això, i a més a més, com l'anàlisi que heu fet, ja es veu que esteu a nivell de mobilitat, diríem millor en els termes que es diuen que la mitjana de la ciutat. Segon punt, què és un pla de mobilitat? Al final un pla de mobilitat primer serveix per posar sobre la taula la qüestió i provocar aquesta reflexió que apuntaves abans. Només el fet de elaborar-lo, de pensar-lo, de més, ja de per si ja és una cosa bona. Després és una guia d'accions a desenvolupar els propers anys, però només és una guia. Hi ha accions que seran més ràpides, més lentes, més costoses, ja mencionaves, i és una guia que en algun moment la pots canviar. Fa 3 o 4 mesos que l'hem aprovat i ja estem fent canvis, sense por, sense por. Com veureu després en diversitat, també ho canviem, la realitat és dinàmica. I una altra cosa que acabes fent quan fas un pla d'aquests, estàs influenciant en altres, en terceres. En el cas nostre, de fet, la vocació ja és aquesta, fem un pla Marc, perquè les diferents accions... per marcar una guia, una referència per accions d'altres, però alhora uns i altres, a mesura que anem fent plans, augmentant el nivell de coneixement dels plans, perquè ara et mires al pla que està redactant Terrassa, i dius, quina cosa hem fet? Per el proper que faci jo ja m'ho apunto. Quan parles amb ells et diuen, em vaig inspirar en una cosa que havies fet tu. Quan el vostre pla té coses que tots anem prenent nota, el coneixement, aquí a l'universitat, el anem fent com una comunitat. Vaig cap al pla de Barcelona, que està explicat, publicitat, penjat a internet. Per tant, aniré bastant de pressa, perquè no es tracta d'explicar tota l'extensió del que hi ha. I com a reflexió prèvia, apuntant coses pel següent que redactarem, el tema del soroll ja el tenim identificat, com és una de les mancances del pla que hem fet fins ara, si algú pregunta, ja preveu coses de soroll, tenim coses de soroll, però pensem que molt més. I en referència als modes actius, el pla, hi ha força coses de modes actius, però potser el que ens faltaria és quantificar el benefici per la salut que tenen aquests modes actius. I de fet, estem contents de arrossegar-nos pel Creal participant al projecte Pasta, que mencionaves, i tot plegat ens deixo el coneixement, el n'hem fet entre tots. Llavors, l'explicació és el pla 2013-2018, la llei catalana de mobilitat del 2003. De fet, és l'origen de moltes de les coses que fem, dels plans de la feina d'empreses, dels plans de mobilitat urbana, d'estudis de la mobilitat generada, marca que els plans urbans, Pmeus, són de període de 6 anys. Aquest era el segon pla del que disposa la ciutat, i de fet, ja estem pensant en el 2019-2024. El concepte de salut, estem al pla persegueix, entre altres objectius, un dels objectius que persegueix és millorar la salut de les persones, Instituyo que aniré bastant de pressa, no ho heu explicat tot, perquè hi ha 40 diapositives, per tant, aniré de pressa. Això que apuntava ara, el marc legal, no n'hem de perdre de vista, i a més a més, en algun moment, l'origen és aquesta, la llei catalana de mobilitat del 2003, pionera a l'estat espanyol, però ja venia, diríem, remolc de la francesa. Els francesos ja n'havien fet un abans, la catalana és aquesta a nivell espanyol. També s'està en moment, però amb uns 10 anys de retard respecte a això, a nivell legal, i tots hem de tenir presents que arribarà un dia que aquesta s'haurà d'actualitzar, perquè hi ha patrons i paràmetres d'aquí, que ens ha servit per donar marc legal un recorregut, però en algun moment alguna cosa s'haurà d'actualitzar. Vaig avançant. Els quatre eixos, que n'hem repetint per anar creant tendències, volem una mobilitat més segura, més sostenible, més equitativa i més eficient. Buscant això, fas l'esforç, diríem, comunicatiu o pedagogi, t'explica què vol dir, resumint els objectius d'una manera molt resumida. Volem alguna reflexió d'abans. Pensem que hem de mirar el número de morts i ferits greus. És més significatiu el mort més ferit greu, que no només morts. Té un component numèric. Pensant que les conclusions són més adequades així. No n'he d'escrivint tots els objectius, però reduccions importants en aquest aspecte, de mobilitat sostenible. L'objectiu és arribar al 2018 en què totes les estacions de mesura ambientals de la ciutat compleixin els nivells legals que marca la Comunitat Europea. Soc conscient que l'OMS demana coses més exigents. L'objectiu plantejat és aquest, de mobilitat equitativa, posem com a objectiu bandera. La xarxa d'autobús, el Josep mencion, ens explicarà més detall, i de molest edificient hi ha diferents coses, però fem referència a la distribució de mercaderies. És un punt també important. I de fet, quasi tot el que us explicarà del pla de mobilitat serà aquesta qüestió positiva. Després les passaré molt de pressa, perquè ajudeu-vos a mirar la documentació si la voleu mirar, però aquesta serà, on m'entratindré. Torna-se a un intent comunicatiu de condensar coses molt... que haurien d'activar molt grans d'accions, intentar condensar en aquí. Quines són les 8 grans claus del pla de mobilitat urbana de Barcelona? Doncs primer, organitzar l'espai en superilles. No m'extenc. De fet, això és un exemple del mandat polític passat, perquè la nostra empresa va cada 4 anys, té una fita important. Doncs estem, us puc pensar, que molt properament l'Ajuntament presentarà una mesura de govern, de com impulsar les superilles en aquest mandat, i estarà més concret. Però la idea és jerarquització de l'espai públic, de manera que hi hagi uns espais, doncs sigui molt més confortable caminar, anar amb bicicleta, espais d'estada. Segona, implementar això no a baixar-se d'autobús, que ara TVB ens explicarà, desenvolupament total de la xarxa de carrers bici. L'objectiu d'aquest mandat és passar dels 120 quilòmetres de carrers bici que tenim avui, a 308 quilòmetres el 2018. És un sal molt gran. És un autèntic repte productiu fer-los. Jo no dic de convèncer, sinó de fabricar-los. El punt 4 de fet no és una actuació, sinó com ho farem. I aquí el compromís o l'acord, perquè així com vosaltres el veu aprovant els vostres òrgans de decisió i de govern el desembre, el va aprovar el ple municipal. Els regidors, els diferents partits, el va anar acabant aprovant. El com és mantenir en nivell de servei de trànsit. O sigui que anirem millorant les condicions per anar a peu en biciclet i transport públic i no empitjorarem el nivell de congestió del trànsit que hi haurà. Per tant, hi ha un punt en què et fa falta reduir el número de viatges en veïc la privat, sinó que no podràs mantenir això. Però aquest marca quin ritme farem els canvis. El 5er és aquest, el que deia abans, complia els paràmetres ambientals. El 6er discriminació positiva de les veïcles, de les veïcles bons, electris, de l'ocupació, tota aquesta família d'actuacions. El punt 7, molt important, revisar la oferta d'aparcament que posem a la ciutat. A la ciutat tenim experiència de molts anys de com a eina d'actuar sobre la mobilitat en veïc la privat, actuar sobre l'aparcament. Això es pot fer en nombre de places. L'oferta al final és nombre de places i preu el que està disponible. Tenim clar que actuar sobre l'aparcament és una eina clau per aconseguir el canvi en la mobilitat. I el 8 que fa referència a la distribució urbana de mercaderies, que és una activitat imprescindible, perquè funcioni la ciutat, i que és imprescindible i que es fa. És igual si hi ha moltes càrregues i escargues, s'acaba fent, es fa amb més eficient, amb més il·legalitat, amb més molèsties, però s'acaba fent. El supermercata reposa i els paquets s'entreguen, s'acaba fent. Per tant, és important no només per l'eficiència, sinó per la repercussió que té sobre la resta. Això està condensat, un intent de condensar coses, però això és molt més ampli. I poc més avanço, hi ha una diapositiva aquesta, que explica quina és la previsió que hem fet. Fins aquí són accions que ens hem compromès a fer. Aquí és com pensem que serà la mobilitat quan haguem fet totes aquestes actuacions. I així hem passat aquests anys. El nivell de compromís davant d'això és molt diferent. Si d'aquí 3 anys no hem fet les accions, vindrà algú i ens ensenyarà. I dirà, vostè no ha fet allò que havia de fer. Això d'aquí, l'objectiu és complir-lo, això depèn de les nostres accions i d'altres coses que passen. Resumidamente, el que estem veient és incrementar la quota modal de viets en transfer públic, el 3,5%. És la fila de dalt. Reduir el percentatge de despacements fets al mèdic de privat un 21%, incrementar un 10% els de peu, incrementar un 67%, els de bicicleta. I així com a objectiu, penso jo que és ambiciós. I a partir d'aquí, ja tot el desgranar, totes aquestes actuacions estan ordenades d'una manera per modes, les superilles. Això precisament estem a punt de sortir una cosa molt més concreta i com deia abans, evolucionada de les superilles. Totes les actuacions que deia abans estan ordenades segons el moda de transport en el que afecten, però moltes deies afecten a més d'una, estan combinades. I llavors és una manera d'explicar un ventall molt ampli d'actuacions sobre els despacements de peu, a tot tipus. Això és a peu amb una idea de si portem a l'extrem, tot el plantejament de les superilles, penso que la ciutat passaria d'això que tenim aquí a la pantalla, passaria d'això. Realment el pla és molt ambiciós. I el que farem ara és en aquest mandat, això ja ho hem reestudiat, perquè això és dinàmic i per el plantejament és molt bé. A veure quant d'això fem en aquest mandat. Això funciona per mandats polítics. L'administració funcionem així. En quanta bicicleta també, d'accions previstes, amb un esquema de desplegament de carrers bici, que són els carrers bici del 2011, és passar en aquest esquema d'aquí. Si mirem amb cobertura 300 metres al voltant del carril bici, passem a arribar a un 95% de la població que té aquesta malla. Aquest plan, ho tornem el mateix. No ens ha de fer cap por. El que estem ensenyant és el que vam fer en el pla. Quan t'hi poses, dius que potser anem pel carrer del costat, el de dalt, és un tema de cobertura. També l'aparcament de bicicletes, força important, això és un tema d'aparcament. Mesures en el transport públic. Un altre exemple de com evolucionen les coses i poso aquest exemple. Aquest pla de mobilitat l'hem aprovat al mandat passat. L'alcalde deia reiteradament que no hi hauria un transfí a la diagonal. Aquest pla t'ha de servir també per un context diferent. Per tant, els plans de mobilitat sobretot el general en haver-hi ciutat. Intentem que no hi hagi mesures molt concretes. De dir, hi haurà l'autobús bé baixa 5, passarà pel carrer com t'has d'haver lloc. Això no ho ha de dir el pla. Ja el desenvoluparem després. En aquest sentit ha de ser prou flexible, perquè marqui una direcció i després el cas del transport públic que hi ha una de les mesures, l'autobús, però n'hi ha altres. Distribució urbana de mercàdria és un tema força complex, apassionant. No dic amb ironia. Estem fent coses exagent. L'àrea d'un. Abans, el temps d'estada amb un disc de cartró, hi ha passat una aplicació i és una eina que ens ha de permetre unes funcionalitats impensables. Estem parlant amb el sector. Tot com ho veus, què fem, que no sé què més, 30 minuts. Si vas a un súper, si vas a un carratós i estàs distribuint pecataria o estàs distribuint... Això és un distribució urbana de mercàdria. I vehicle privat, també. Hi ha un d'accions. Si està això, tot això està penjat, explicat, es pot ser accessible. I estic intentant acabar. El tema de la qualitat de l'aire per la població exposada quina població, el 56% de la població amb uns índex inferior als 40.000 gps per metra cúbic, que és el que marca la norma europea. El que estem dient és si t'expliquem tot això, és un pla força ambiciós, l'objectiu és arribar aquí. Moltes gràcies.