 Şi-am fost o viaţă întreabă Şi-am fost o viaţă întreabă Şi când eram nema-i trăabă Nu-i eram zili să mă mult M-am zbătut să debil În vizur s-am dat observat Că nimic în s-a scrivat Nu plăteam chinitele Dar plăteam la băcăra Că nu mă înzit de bilete În scriția de rândii iad Pe hârtii în toate colorile curcubeului Care se lipeau pe tăreslele S-au își re-apartamentelor Rispectiv Vica publicitate nu prea se foloseau În vremea înceria Ce interesați? În examinau Eventual intrau în vorbă cu propietarul Şi dacă era acazul, păteau palma Contrate scrise Cred că se rincheau numai Eventual de frica fiscului Mutarea propria în înțelegele Erau pe durată de un an Cu pozvitatea de frângire Cu acordul Angălor Poțis Mutarea prognăziză Se efectua cu ajutorul unor camioane Trase de cai Chiar și în anii 30 Camioane care se Angajau cu câteva zile Înainte de tata saberită pentru mutare Şi cărnsajul respectiv Ne le-a însoțit de un sau doi oameni Care ajutau Ca ratul mobilei Sau altul obiecte grele Astfel că în jurul acestor date Ii veriștea unor cănțe încărcate Cu mobilă care traversau Strezile orașurile în toate dirențile Era ceva foarte obișnuit Am făcut foarte des 12 adrese unde am locuit Nu sunt siguri că n-am capabluna Am locuit la Cripsol Am locuit la Parterism Am locuit la Etai Am locuit și îmi pot la Mansar De ce se măta lumea? Unii aspirau la padine La spațiul mai mare Sau la confort sporit Alții din contra În motive economice Trebuiau-se de strânde Sau proprietarii Decereau să elibereze apartamentul Pe textând ca au ei nevoie De spațiul respectiv În realitate, poileau să scape De kiriași gălgeoși Sau rămplatnici Cum era cazul tatăului meu Care niciodată nu plătea kiria la timp Motiv pentru care Într-o 1924 Și o 1939 Ne-am mutat de 10 ori Kiria era o problemă esanția Dacă nu plăteai kiria un lună sau două Trebuia să te vedea apartamentul meu Din punctul ăsta de vedere Era un om foarte corect Când lua cienzina În primul rând punea do parte Banii pentru kirie Și nu mai după aceea Că nu mai ai pentru a avea Gălgeoși gălgeoși gălgeoși Drăpietari în să avea o biceiul Să mărească mereu kiria Periodic, ceea erau mai mult Dacă erai de acord, rămâneai Și dacă nu erai de acord, te trine apartament N-avea nici să faci, nu avea niciodată O gorgă din bădrânc, punea apartament Trei model sunt de gale cu nincendiu Începivește paguberea De ce mai stai? Dumăl la căștuz ca mea În strășii și șram M-a pleasă lasă în mahala E străda noastră e pustit La o cortiță străcineva Și mă așteaptă ca să vii Văi, duma că am băit Să ce mai stai? Dumăl la căștuz ca mea În cortiță și șram M-a pleasă lasă în mahala E străda noastră e pustit La o cortiță străcineva Și mă așteaptă ca să vii Care erau condițiile și care era confortului? Mai departe invitam de Dorotea și Pompiliu Să ne-mpărteșească amintirile lor Despre prima locuință în care au stat A plăci că eu m-am năstut în capitală Pugurei, micul Pariș Diviniza, checompăr Prima locuință care vă amintiți Din ce perioada era? Să și tu anilor 20 În ce punctul anilor? Familea dunea voastră era propietară a locuinței? Da, părinții mie erau propietari Aveau o casă mare și o curte foarte mare Și noi aveam o curte foarte mare În care locuiam șase familie Cât de calere aveați? La Foșan, în provincie, aveau 5 camere Inclusiv, cabinetul tatălu meu Ea este o terasă de viz Cătărie, camere de baie Cămară pentru alimente Bibnite pentru lemne Eram singură într-o curte mare Plină cu flot și o plucă de ver Bană era ca în rai Când ducuții mă era o casă Cu 3 camere În două camere locuia bunica În a treia servitoarea Cunat, trei, patru, cinci, şi-ase O cameră Un bală Familia mea Compusă din patru perrani Aveam în total 2 camere Una era dormitorul perintilor Ceea l-am de Era o cameră multi funcțională Pentru mine era dormitor, acolo dormim Acolo am făcut lecile Acolo primeam ursapirii Ne puteți descrie mobilierul Întormitor era o doua patru mare adăturat Păfire din dreptul capului Cipite de perete Aveau niște imploritori foarte frumoase Deasupra, de perete Era un tablou mari Nu încoţi şi un aspect bibi Doi oameni Fuc cu figure-ul încrozide Desând în urma Dezaptul produs ca urmare apăcate lor se vârşide Sodoma şi vomora Pâncă fiecare pat era cât de un octier Între cele două pereste Era o toaleta Compusă din 3 păţi Doar platerale Gen octiere Iar la milor O frindă mare, o fală În paţa cării aţi aşedatata Ca să se bălchereaţi cremineaţa Mai erau două şi puniere mari Un pianu şi acari cânta mama une-o ori Şi mânsapiri care toreau Iar pe indifulat de cile doua paturi Era o canapea Pe care se pulca tata după masa de când Pentru a se odihni copil Nu mai aveau acces în dormitor Într-o anuitul pura somn În dormitorul părinţiilor Eau două paturi La micul cântre ele O mică nopieră Am îndulat o glindă pe haine Şi încuvălat de ceva În care ținam Cetării se odiec de găscolere În cealalt de cameră Multicum cealalt Era o masa cu câteva scaune Era o canapea unde doamneam eu Şi mai era În repied în care Aveam un legian De faianţă În care ne spălam Adenturi o căldare cu apă Acoperită un caparterem Şi o canapea de tablă Ne puteţi descriere cum arăta Baia Cameră de bai era foarte frumoasă Şi din timpul tiran Avea de cei Chiuvetă, o cadă Mare de bai, alături Cazianul de bai Apa se încălgea cu poc de lemne Care se introducea Într-un spaţiul special aminajat Capaţa Cazianul Mai era o canapea Merită în ciele grenat Într-o tisnă de papai Cameră de bai era Chiuvetă Cadă Așa ceva nu se inventa şi pe trădă Noi aveam în mijlo cu curciţii Curciţii mea De unde s-a promizionat cu apă Toti locatarii încor Iar nu era un problema Ca să nu îngeţe Acoperiam Părperiam cu paie, cu piste Tot îngeţa cât de orat Veţe Undeva în fundul curciţii Era un pedac capina de lemn Ca n-ali de dare noi Cabina asta Era aporojită De tot cei 15 locatarii Care erau încuri Unui ori se făcia coare Migul Paris Civilizaţii Comfort Cum pă încălgeaţi pe timpul ieri Nu i-aveam sobe de veracotă În fiecare cameră În fiecare cameră În fiecare cameră În fiecare cameră Iarna, tata, un tal În mijlocu, camerei Un godin Legat cu nişte brulane La o caure din perete Care fi chiar a vorbesc de acoperişi Ca să încălgească Soba trebuia alimentată Permanent Prin urmare Poţi să făcea numai ziua Noaptea Ca să nu-mi piartăm Le acoperiam cu mai mulţi de bleduri Părduşi Să ocupaţi aveau părinţi din amastră Tata-l meu era abocat Trebuia-mi o familie de oameni în stăriţi Le-am abocat Şi mama mea era casnică Tata Încăra la o tipografie Nu eram o familie modesă Dar nu eram cei mai sălari Din cartier Muzica A fost rechiziţionată De poliţia antoneşeană Şi românizat Şi ne-au obligat În termeni de câteva ore Să ne mutăm Iar de supărare Am început să ne distrugem grădina Aveam o grădină Foarte frumoas Am făcut pachete Şi ne-am întâtaţi la unciul meu Noroc Ca-i intervenit centrala ebreiilor Unde tata nu era salaria Şi-am fost readuşi În 24 de ore În calitate de kiriaşi Prătim kirielul N-ara Ispectorului Căilianu Însă Părestaţi să locuim Numai în două camere Ce ne midi în spate Cinci persoane Retul Casei A fost instalat un individ Zinger Cu familia lui Era informator Colaborat cu regim Asta a fost în 1941 Avea Cinci ani La scurt timp Sora mea A contractat o scaradină urântă Atunci eu şi Bunica Ne-am utut la o sora amamei În strada vulturilor Într-un bloc Care a părţinea un indebustor De brânzetul grec Fabalierscum Cuţin antisemic Că ne-a mântat noi la ea În casă mai era un refugiat Fratele Sotuliei Ieram în total Sapte persoane În două camere Ce un coluţ Camere mici Am locuit foarte în Gesui Babalierscu I-a zis mătuţi A venit la tine oameni Şi mama Şi nepotul trebuie să ne mai Da-i nişte bani Şi-a zis că nu vrea să audă Gărăgie Ieram vorbăreţi atunci Pe urmă Am devenit mai tături Şi eram mare Amator de filme La capătul străzii vulturi Era un cinematograf Şi măduşi Am de dea o sumă de bani Ca să mă duc la filme Ca să scape de mine Şi să n-ai pe probleme cu progetar După două luni Ne-am întors acasă După verb ocupa În continuare camerile din calz Dabea După o 1945 Zinger care a devenit comunist A rămasă în continuare În calză Iar în 1952 Zinger a deput aptele Şi a pecat în israel Şi a sper are devenit Familea neapropietat Pe alea verbului Pe atunci era un cartier Gărgidaş, un cartier muncitoresc Ca să aia cu Parfer Şi Etaş Profietarii, Familea Erarul Oca la Parfer Ea măi la Etaş Probabil că tatăl nu se reguise De boala cu plata cheiei Ea Pentru că între noi Şi Familea Erarul Profietari S-a s-a brind Chiar, relații de prietenilor Când m-am intes foarte bine Noi fiind de vrei Nu aveam voie să dețin Aparate de radi Din nică din easă Se transmitea de la TNU Concertul Simfonic Alfinar Monici Şi mă duceam la ei S-a scurt acest concert Ea S-a arigulat S-a arălat la una nouă Concerceam la ei Unde veuna cu nișul Erarul Profietariu Ascultam Aici E radio-londra Ea era o dovadă Numai de prietenilor Pentru că a ascultat radio-londra În anii aceea Ea era la fel de periculos A ascultarea Europei Libere În anii comunismului Sistența față de regimul fascist Se manifesta Prin, a duce o viață Cât mai aproape De cea normală Pentru cei din generația mea Acest lucru se traducea Pe aceea că Trebuia să ne coind viitorul Să ne gândim la viitor Adică să învățăm Dar Ne găseam timp şi pentru distracţii Şi când era cazul Şi pentru dragoste În acei anii Prin de pericule De livsuri Făcând În timp ce făceam muncă Obligatorie Na institui central de statistică Am cunoscut-o pe aceea Arturi de care am trăit O minunată Idilă Care avea să transorne Pentru o mare Dragost Făcând Şi tot în anii aceea Toma Helaru, copil de reaţa M-a învățat să tansezi Tango În materie de dans Cam acolo am învățat O că am transat în viaţa mea Iar s-a întâmplat Că relativ recent Încă mie nu vreo să nu de trăiesc Acuma În aceea unii aniversă Au unii mici pe trece Directoarea cândimului Mă imita la dans Şi, spre norocul meu Să-o poate aldărişi S-a nimerit să fie În tango Că s-a noastră Unde-ntă-i ne-am sărutat Plânge Dorul necetat Că s-a noastră Cui bușor de nebunii Şi te-a plăcat să vii Că s-a noastră Că s-a noastră Plânge Dorul necetat Că s-a noastră Că s-a noastră Că s-a noastră Dar şi a gravelor probleme Economice de tupă Că-s-a rezolver problema liptei De locuitului lacomun Naționalizarea imobilelor Şi impunerea locuitului lacomun Expecţie noştre in locuitul lacomun Pompiliu, Judith şi Jose S-au specializat în anilie 50 În înpărţit cu maximă eficienţă Şi fără conseţenţe grave Pucătăria, suprageria, bai În prea un ampuz de apunt Îmchide spraviţuire pentru locuitul lacomun Regula numărul 1 Aduceţi în spaţul vostru Persoane cunoscute S-au cât de cât cunoscute Aveţi trei camere Dintre care una de trecere Dacă nu daţi de bună voie, una dintre camere Vă vor fi repartizate persoane Necunoscute locuită Aduceţi adunţi o familie cunoscută Perşkovici Părinţii în vârstă din provincie Deşi nu-i cunoaşteţi personal Se chiamă ca aţi ajuns o familie cunoscută Regula numărul 2 Organizaţi bine bucătăria Bucătăria comună crează cele mai mari animozităţi Împărţi astfel totul cât mai clar şi mai bine Aveţi în bucătărie Două seturi de base Două mesi Două aragaze Atunci într-o bucătărie există două gospodine Şi două fânturi care se lăvesc Nu e simplu Nu poţi face siluţia Că l-amisând persoane cunoscute Domne să înţelegeţi întotdeauna bine cu eu În 1958 Cata este naţionalizat Atunci primul lucru doamna Herşkovici anuntă Trebuie să avem drepture care Acum, camera asta Culem şi nu e pete ceva în ea E sigur Familea Herşkovici nu plăteşte Kiria pe camera comună Totuţi îţi o scată-ţi o parte din lucruri Ca să-ţi bage în ei lucrurile lor Plătiţi dumneavoastră în continuare Kiria pe camera comună ţineţi animozităţile sub capac Aveţi un nom colocatar Este un nom fasc Profesor Universitatea la Institutul Teoloşti Într-o seară, apareşte tici Probabil de la securitate Şi îl ridică Colocatarul nu se mai întoarce Rămânesc cu soţia În tot apartamentul de 3 camera Sunteti extrem de bucuroşti Bucuria se dovedeşte de scurtă durată Părul 5 Părul dat pe uşia Colocatarului Locul profesorului dispărut Este repartizat un tânări Interprete muzică populară Este pedrecareţi Chiamă mereu prieten şi prietenă Îi chepuleşte până noaptea târziu Problema principal Nu şi nu este să îmble gol Din camera asta a sferca de pe ori Poţi avea plăcerea de admira Vărbăţia Treacă meargă şi asta Dar lucră acesta se întâmple şi când merge soţia La main Orice discuţia este inutilă Tânărul susţine ritoţit În camera mea fac ce treau Cază face baia Trebuie să trece spre baia Practic baia este la ei întântă Merge spre baia Bate-ţi la uşă Şi când deschideţu-ţu şa În cara de baia Domnul preoat care este şi ofiţet Îşi curăcrecismăle în cadă Nu puteţi să văd Cază face baia Trebuie să trece spre baia Practic baia este la ei întântă Merge spre baia În cadă Nu puteţi să vă spălaţi aici Şi atunci găsiţi soluţia Coboreţi la substorul Cătiri şi faceţi duşul Pentru femeile de sărici Mai complicat este cumersul la toare Nici o problemă Faceţi la o liţă Rufele Mai dispar din când în când O dată veci cineva atenţionează Aveţi cheie Că-ţi au făcut camerea ca mai pură Regula numărul 8 Undăţat să poanlocuiţi cu animalul Familia preotului a adus cu ea O găină Care merge limiştită Pe masta din bucătării Găină cod-codăceşte Lori li se pare ceva normal Nu primiţi niciodată Nicţi măcar un ou La această găină Rântânsoare a cintit măcar ale Îţi au dezit Sui a gale Pe albastrele că rânt măcar ale Sui înţăd măcar ale Rântânsoare a cintit măcar ale Îţi au dezit Sui a gale Pe albastrele că rânt măcar ale Sui înţăd măcar ale Sui înţăd măcar ale Să face un şantier Să face organizarea de şantier Asta înseamnă a sigurarea condiţilor Căde cât bune de lăcuit De turcei care lucrează pe şantier De la canalizarea, la veceuri Și sanitare şi toate Când m-am născut eu Mama mea lucra pe şantier la Bicaz Şi s-a dus la maternitatea din gora humorului M-a luat după aia coia pe şantier Aşa mic bebeluş Mama îi placea viaţa de şantier Nu știu de ce Pentru că era o destule restriţi Faţă de bloc În copilărie m-a mutat de la păcău La suceava, de la suceava La capra foi, de la capra foi La voineşiţa, de la voineşiţa La ciunget, de la ciunget La rămii cuvâcea Mutăriile astea au fost în gymnazul Şi în primul antericeu M-a mutat de la şantier La altul Pe şantier stăteam în colonii muncitorişti În baraci Şi numai la voineşiţi Am stat în nişte blocuri În rest în baraci O baracă era din lemn Pe din unt era pencuit Ce se vedea lemn Avea două până la tricamere Bucătărie, paer, duş Era amenajat ca un apartament Dar se numau colonii muncitorişti Pentru colonii muncitoriase Era un jor de 20 de baraci Între 10 şi 20 Unele colonii din astea Aveau cantina Altele nu Se mâncă la cantina Dar avea şi bucătărie Locuinţa respectivă În baracă, s-a îmbarăcinat Lăturată era o alt scobii Anul întâi de liceul Am făcut la voinea s-a Dar stăteam la ciungeti Veneam cu autobuzul la şcoală Dura o oră, o oră şi ceva După aia mama a plecat Pe old, la şantierele de pe old Dar acolo ne-a dat Locuinţă la rândicul Vulcea În 1974 M-a mutat la bloc în rândicul Vulcea A fost prima locuinţă stabilă Locuiam acolo cu mama Care era inginer constructor De hidrocentrale După aceea am fost o dată din nou la ciunget Şi am văzut că nu mai era Decât o baracă de răpanat Deci, din toate baracile Care era acolo N-a mai rămas decât fundaţia aia Nu ştiu cum se spune Care era baracă N-a mai rămas nimic Nu ştiu cum se spune Care era baracă N-a mai rămas nimic Nu ştiu cum se spune Care era baracă N-a mai rămas nimic Sa ne-aim cânteko Cu a fost timp care Sunt cazat Dar nu ştiu cum se spune Care era baracă N-a mai rămas nimic Nu ştiu cum se spune Care era baracă Iar s-a mea cu tot ce-i cu tia Prăzeci ani Prima dată am devenit propietară În 1973, când am cumpărat o rasovică Pentru prima dată am devenit propietară În 1975 Deși am plățit în continuare rate la bancă Încă de ce ani Eu, pentru prima oară, am devenit propietară După 1990 Asopra apartamentului în care am fost mutat forțat Caul ma, în anul 1980 Caul mare a demolerii forțat A demolerii pripite acasă-i părintești Și pentru construirea bulevargului victorea socialismului Și în această situație păriți mei Au suferit mari pierde materiale Și de obiecte cu valoare mare sentimental Eu, de fapt, nu am fost niciodată propietară Dar mama mea a cumpărat, după 1990 Apartamentul din strada Matei Bazarab Nicare ne-a multat în anul 1976 Tu înăvați trecând a devenit oară propietară? Duna oastră se sprepietară? Speraustră? Duna oastră? Propietar? În ce a n-as devenit propietar? Domnul Domnul Că sprepietar, how many owners do we have tonight here? Raise your voices Ok, not so many And how many are still paying rent every month? You are my landlord? Are you my landlord or just a landlord? Yeah, I look at you You own it or you don't own it? Excuse me? I'm your landlord Ok Asta se spune despre blocurile socialiste Care fi fost niște cutine-chibrituri Cu condiții foarte proastă și conforti scăzut Hai să vedem ce au trăite eroii noștri Pentru prima oară în aceste cutii de cu-chiibrituri Vista am plinit un vis După 26 de ani de căzmintie Pentru fărșit am locuit singur cu soptia mea Pentru prima dată am avut patru camere de comandate Ii care copii avea camera lui Și eu am avut Pentru prima dată camere de comandate Era un bolișor care despartia camere Pentru prima dată am avut o camera personală Nu mai stăteam cu mama în aceeași camere Pentru prima dată am locuit într-un apartament modern Calorifer în cândire central Arăgat o reputelie Pentru prima dată eu am avut o baie personală Că până atunci vecinul meu care era și proctecat Îmi spun eu Eu din scoala la 7 de de ani a furat la baie Pentru următa mai sunt încă 7 care voar să se spune Eu, în contra, pentru prima oară în viață Am trebuit să locuiesc într-o casă Cu instalația electrică defectă Atât în baie, când și înăhol, și remedabil Fime aveam și loc pe casă Dar mama era de șență Noi suntem o familie de comuniști Tu o să vivim a capitalistă din familia noastră Italiște țuatează Eu m-am țuat apă minte Și simplu le-am cumpărat doar să nu Mare importantă Ai probleme, ești capitalist E bine, mama Atât eu voi fi prima capitalistă Din familia noastră de comuniști Atunci, atât la clătarea asta Am început să se umple de capitali Pentru ca cine-i avut nevoie Și-am cumpărat casă Să-i amintiți, bără Frumos a reța mea Când vă-ntrămiți Cu fericirea Ca s-a cuplot străda sferanței la partea O mare aștept și Mare înspe Să-i amintiți, bără Frumos a reța mea Când vă-ntrăliți Cu fericirea Ca s-a cuplot străda sferanței la partea O mare aștept și Mare înspe Mihaela a locuit acolo până în 1977 Când a fost evacuată după ce sora ei a enigrat în străinătare În august 1977 a primit o înștiințare De se prejinte la miliție Mihaela lucra atunci contabilă S-a dus la șeful ei și i-a zis Bosu, uite ce-am frumit Și el ne-a răspuns Mihaela, ai grijă, îștează din aia Coache albaștrii cu dus întors Ei vreau să vină în ța mea Când eu nu eram în acasă Să certeți de diferite persoane Dar eu nu a fost de acord Și pentru tine, November 1977 a venit evacuarea Mihaela a reușit să te multe într-o boxă mică Tot în blocul în care locuize Dar administratoarea a dat-o afară Pentru că au venit niște muncitori să lănoveze blocul Și a cazat pe ei în boxă Mergem în seara, în camera del nord La Plaza Ambrui, unde plăseam 15 rei Și dormeam acolo Mihaela a văzut atunci mulți oameni care dormeau în gare Mulți dormeau la clasa 2 pentru că nu aveau bani Venea Militia, îi controla și îi dădeau niște bani Pe atuntuși, nu era atât a violență ca fuma Și nu erau atât a oamenii care dorm pe stradă Ca funt Mihaela dormea în gare pe scau Se trezea la 5 dimineața Mergea la toaleta, făcea duși Pleca la terbici A locuit așa aproape un an În timpul acesta încercați să obțină casă Dar nu o asculta nimeni În urmă la urmă o cunoștință mi-a ascult Mihaela, tu ai fost în audientă la comitetul central Nu-am fost Și a doua zi s-a dus la comitetul central Acolo într-o sală arhi plin în cel care a primit-o înainte acelor la-i La el în viral, a ascultat-o și e asist Cum se poate așa ceva În statul nostru, socialistă, dormiți în gare Mai ales că și lucrați Dar totuși, să vedeți cum se rezorba Cum se rezorba apunși Nu ca așma M-au primit să l-ai creal Și ce fui creaului mi-a zis Doamne, doamne Venit mi-e dimineață cu ială la dunea voastră Și ne vedem în fața blocului La fostă o via voastră adresă la Oropt Eu știam, că în blocul care locuițe mi-a ascult Mulțumesc cineva Şi era o cameră coară Şi-a doar zi când a ajuns Acolo Mihaela a găsit camera-uri grăbită Uşile boxite, camera gata pregătită Să se muteniam Şi uite aşa Mihaela a obținut din nou caţi Ani 90, ani 90 Ceva, ceva, câţi mai amiteşti A început combinaţiile A crescut mafia cu spaţiile Pentru unii au fost apartamente rezidenţiale Pentru alţii n-au fost case sociale Pentru unii au fost retrocedare aranjate Pentru alţii au fost baraci improvizate Libertate a dus cu ea şi mecherii financiare Evacuări illegale, illegale Evacualizat, retrocedat Evacuat, na nacionalizat Retrocedat, evacuat Ani 90, ani 90 Ceva, ceva, câţi mai amiteşti Mai ştii cât dă dai pe o kirie Un sultat, toţi, trei, patru Kirile s-au scumpit, creditele s-au înuţit Viaţa fără ca să s-a năsprit, s-a s-a năsprit Na nacionalizat Evacuat Retrocedat Na nacionalizat Retrocedat Evacuat Tu ai sără şi ţi au spus că te-ai înbocări Tu te-ai îndatorat, ţi au spus că ai prosperat Tu ţi ai făcut credit pentru ca să ţi ţi au zis Vreau fieţa frumoasă Si când n-am avut-a proa pe nimic, ţi au spus că tot zi-a mai rămas un pic Na nacionalizat Retrocedat Evacuat Na nacionalizat Retrocedat Punea soț, Abuse se locuință cu kirie repartizată de interpreteare la care lucra, dar când ne-am despărțit încă în perioada comunistă, am rânaz eu în garçonieră, în garçoniera respectivă pentru că aveam un copil mic. Și în 1994, într-o dimineață, mătrezez cu bătăi în ușă. Era un polițist și cu doi domni. Buna ziua, buna ziua. Domnă, voastră, sântesc preleic Michaela. Da, trebuie să-i liberați casă. E sebântută. Pe cum să fie bântută când eu plătesc kiria? De fapt, fostul meu soț, cumpărase casa și o vânduse. Nul proprietar, foarte drăguț, a zis că mă mai lăsă câteva luni. În octobie 1994, mă evacuaz. Anul 1973 am fost multați în strada Londra numărul 15. Era un bloc mic cu gredinul, cu punctul diferit. Apatamentul era format din domn camere. În hol creștea multe plante, prije care un gref în care am florit. Casa era nazualizată. Ea fostul proprietar, stăta în străilătate. După cutreul din 1977, noi împreună cu ecranul am reconstuit apatamentul. După 1990, apatamente din bloc au putut fi cumpărate. Eu am aflat prima și am amințat vecilii. Eau cumpărate. Câteva zile mai târziu m-am dus eu cu bani. Dar nu mi s-am primit gălice proprietarul că știi grase casa. Doi vecini s-au judecat cu ea și acum beneficialul era apatament. Pe mine m-au mutat fuțat într-o proprietate a fiului nouă proprietate. În strălătate a mai multe și trei apatament, o despre asta. Nu găseam casa nică el. Chirile mari, copilul avea zicear. Și am ajuns să stăm într-o baracă, undeva pe lângălcul colendină. Pe urmă, asta le-a diverșit oameni, numai ca să aibă copilul unde să stea. Apoi am făcut curat la o scară și am stat într-o cameră cu bucătării. Lucrați seara la operetă și diminața colățelii. Numai că, după trei ani, a fost reventicată virea și neatat apară pe toți. Am fost evacuată din nou. Asta era în anul 2000. În strada Rahmanină era o casă prin două camea. Îi s-a dublă cu insecte, cu fereastră strâncată și frică. Plăteau-nă cu ea, în strălătate, și nu mi-a dat adresă la care se plătesc ideea fixate de el. Cât mi s-a murit persia la îngăsit? Și i-a spus că îi plătesc mai mult. M-a repuzat. Am fost ala diverse persoane până când fata mea a rămas perea vidă. Și proprietară ne-a dat apare din casă. Ne potul meu s-a născut bărnau. Fica mea stătea cu el prin spital. Și eu am început să dor pe stradă, prin parkuri, pe unde găseam. În 2009 n-am mai avut unde să mă duc. Și m-a mutat la pata mea, care locuia cu compubinul din. Acolo erau certuri, scandaluri, că și el bea și tai că subea. Le cam cu copiii pe stradă. Pe 9 decembrie 2009, cinerele m-a vădut cu lantul. Și am pus-i noaptea pe stradă într-un gloc, unde cunoșteam pe cineva. Eram gătută plină de sânge. Și am zis să cheme politia, ca să mă ducă într-un adăpost undeva. În 2010, m-a evacuat în stradă, încă mașă de noaptea. Era matia, era încă fric, o adăla încă vecină, pe care nu o cunoșteam, mi-a dus o pătră, pe care o am și acolo. Am dormit pe o bancare, pe stradă lachmaninul, și pe scaune, la spitalul de ucensă. Am urcat la o vecină, la etajul unul, și de-o epuzare am căzut. A fost dusă cu o mașină la Balăciancă. Acolo doctorițe, care mai înzamina, mi-a spus, se națc în lumele săraminele aici. Am fost dusă la propunerea mea, eu am spitat pentru lume de pijări, dar doctori nu m-a primit, spunem că nu e o ucensă. Atunci, am fost dusă în hospitalul nouă. Doctori, doctori, m-a primit temporal pentru o lumea, după care am fost adusă la terminul Răuzeldu. Au venit cu asistența socială de la sectorul 2, și așa am ajuns să stau în adăgostul de noapte, din 2009 până în 2012. La ora 8 seara se dă de-a drumul. Eram niște barăți muncitoriși, cu partul de fierțul prafuse, presie păjost și fiecare avea boceluța lume. În aceeași dimineața era spulară. Și cel turistiu la ora 8 trebuia să pleci. Fie iarnă, fie zăpată, fie ploie, trebuia să-i liberezi camera. Așa am stat timp de 4 ani. Până când un domn, aflăm că suntem plei, că mi-a spus de că minun Roset. Și așa, în 2012, am ajuns la căzut. Pe acest pământ are un drept. E lucru spânt. Ciel de orice rasă are drept la o cată. Din păcate. În prezen, este drâși, dar evident. Sunt bunțe mele, bie de ființe care nu au procui. V-am relatat întregut, că am îndurat. Recunoaști în cistim. Cutăci am suferit. Dar să știți, era mai greu dacă erai și e vreoși. Dar văd acum departe în zare o zi de mare și săgădare. Fiecare să ai de o casă cu multe bunătăt de masă. Și de ce nu? Să-l punem clar. Să fie chiar și proprietat. Și mai am ceva de zis. De o cantată îi doar îmbis. Pentru tâns egalitate rătie și libertate văi răune. Și rasic vără niciul la nativ. Rătă lumea să se împace să fie pe trăi clubul pace.