 Domnilor, domnilor bună seara, suntem în continuare la Brusell, aici unde se află în plină de sfășurare săptămâna european a regiunilor și orașelor, vă spunem și zilele trecute un aveniment anual, care adună politicieni specialiști în dezvoltare regională, factor de decisie de la nivel european, național, regional, local, specialiști, beneficiaria i fondelor europeane și jurnaliști în egală măsură. Anul acesta, peste 9000 de participari, o participare record de sigur prin trei și foarte mulții români, iar doi dintre acestii români sunt invitații noștri din această seara, doi oamenii care se ocupă de interesele româniei, unul la nivel local, acasă, la Cluj, iar celălalt chiar în inima europei, în Parlamentul European. Așa dar, rădați-mi voie să le spună bună seara și invitaților rămei, domnul Emil Boc, primarul în municipiului Cluj, na Bocă și membru al Delegații României, la Comitetul European al Regiuniilor, bună seara, și domnul Cristian Ghina, membru al Parlamentului European, nouă ales și vice-presedintele regii Comitetul pentru dezvoltare regională din Parlamentul European am spus bine. Foarte bine, ula seara. Mulțumesc frumos pentru caz activitatea invitația noastră. Domnilor, zilele astea se tot vorbește despre dezvoltare regionale, se vorbește despre regiuni și orașe, ca fiind piloni de bază pe care se sprijină dezvoltarea sau viitoarea dezvoltare a ununi europei, și dacă vorbim despre regiuni și orașe, desigur, o să vorbim despre dezvoltare regională, vorbim despre politică de coiziune și vorbim despre bani, foarte mulți bani, este subiectul despre care am tot auzit vorbindu-se zilele astea și sunt sigură că și dumneavoastră. Așa că vreau să îmi spuneti la momentul de față pentru că se pregătește noui budget al Unii Unii Europeane, unde ne aflăm dincolo dezvunistica, deloc în bucurătoare, să spunem, de care am avut parte zilele astea. Vă rog. Există o propunere a comisiei europeine, o propunere generosă de budget, dar care este o arecuma gățată așa într-un pusantru-n dulap până când se rezolvă alte crize. Prima criza este Brexit-ul. Trebuie să vedem dacă Marea Britanie va mai fi în Unii Europeane și dacă va mai contribui să nu l-a acest budget. Există apoi veșnică brăcă, dacă folosim cuvântul ăsta, între cei care dau mai mulți bani la Unii Europeane și care mai mult primesc. Și aici, evident, primii vor să taie din budgetul Unii Europeane și mai ales din budgetul de coițiune, ceea ce nu mie noi în Rămânia Fondurile Europeane. Noi ne batem și noi din comisia de dezvutare de gională și mi-am vrut din cobitături de gionilor pentru a postra banii pentru politică de coițiune cel puțin la nivelul în care a fost în budgetul trecut. Cam asta este problema. Imediat ce se clarifica Brexitul, stă s-a unustă Marea Britanie, se așteaptă un Consilii European, deci reuniunea șefilor de state, ca să se pună de acord pe sumăre de budget. Poziția Parlamentului Europeani este foarte clară, trebuie să rămână budgetului european cel puțin la nivelul care a fost până acum și mai ales voartea de coițiune la fel. Și este în concordanță din câtea știu cu poziția Comitătul European al regiunilor. Oameni veniți din regiunile europei la Bruseld și ei cu siguranță, dumneavoastră cu siguranță, aveți un interes foarte mare în ceea ce privește budgetul de coițiune. Teate gori că, da, m-aș uitat la rezultatele alegerilor pentru Parlamentul European. Am avut pe de o parte, una de cele mai mari participări la alegeri din 1979 în coace. Peste 450, dacă nu greșesc, de parlamentar sun noi, 62% din Parlamentul European este nou și îl ferici pe Dumnezeu din Apenture Vâșită. Și cred că europei ne-au dat un mesaj foarte clar la aceste alegeri. Vrem mai multă Europa și nu mai puțină Europa, ori dacă vrem mai multă Europa nu pot să faci cu mai puțină coițiune. Aici eu cred că nu se înțelege suficient și sper ca nou lăsuflu dinamic din Parlamentul European să facă un lucru înțeles. Politica de coițiune nu este un criteriu tehnic, nu este un principiu tehnic. Așa cum încea că foarte mult se prezintă. Este un principiu politic al Unii Europei de care depinde unul European. Această politică de coițiune de fapt ține Europa unită. În fiecare colțale europei trebuie să ajungă solidaritatea și coițiunea. Și atâta vreme cât sunt unul European 83 de milioane de europei. Adică tot unul din șase care trezi în regiuni slab dezvoltate sau sub dezvoltate, înseamnă că mai avem nevoie de foarte multe coițiune dacă nu vreți să mai avem un Brexit. Brexit-ul a fost și o coiție în ceță faptului. Pe de o parte că n-am comunicat bine pe coițiune, pentru cum e posibil să obție orată mare de ieșerie din Unia European, în regiuniile în o foșire mai multe funduri europeane în Marea Britanie. Pe de o parte. Iar pe de altă parte și aici sper ca Parlamentul European, pentru că noi ne bazăm, pentru că aici până urmă o putere de decizie, Comitătele Europeane a regiunilor atrage atenția, emite opinii, dar decizia este la Parlamentul European, la Comisă și la Consiliul European. Să nu se diminueze fundurile pentru coițiune. Să se păsteze măcar o treime din budgetul Unii Europeane pentru coițiune, așa cum a fost până acum. Cum arată astăzi propunerea Comisă este o diminuare de cu cel puțin 10% din motiverei empocatele de domnul Ghinia. Am auzit 15 unele... 35, pe varianta aia, 8% din pessimism. Deci primul lucru care devă să se înțeleagă este faptul că dacă vrem să avem o Europa cu o singură viteze și cu mai multe viteze, dacă vrem ca nimeni să nu mai părăsească țara pentru motivă economice, atunci avem nevoie de coițiune. Pentru că asta ce înseamnă? Că o calitatea vieții mai bună, apropiată de cea din Unii Europeană, la tine acasă. Dacă nu, vom avea în continuare brain drain, oameni care vor pleca dintr-o parte în alta Europa pentru o viață mai bună, o politica de coițiune tocmai astăzi propună să diminueze disparitățile și se asigura ceeași infrastructurile în educație, în sânătate, în transport, în țara ta, în orașul tău, la fel ca în Unii Europeană. De aceea, mesajul nostru de dizelele la chestia de aici este de a sta cu ochii, cum spun Românica, pe butelie, pe politica de coițiune și ca nu o parlament să nu permită de rapaje de la această politică, repet care este un principiu fundamental la Unii Europeană. La mă, ascultat astiminață și dumneavoastră, în legală măsură, pe comisarul Johannes Hahn, vorbim despre acest unul pe trei din budgetul Unii Europeană pentru politica de coițiune. Este o mare diferență de a fii aproape o treime și a fii o treime. Până acum a fost o treime. Acum, cu diminoara, nu mai este o treime. Și se vorbea despre politici, egale pentru toate regioniile, dar cu focus pe regioniile mai puțin dezvoltate. Și probabil că asta este și motivul pentru care țările dezvoltate nu mai doresc să-și aducă mă rog, contribuția la acest budget. Ieri s-a lansat tot aici la Brusell și indexul de competitivității regionale pe 2019. Am înțeles că sunt 268 de regioni luat în calcul. România, nu știu dacă ați văzut indexul respectiv, România este la minus unu în totalitate, asurată cu roz închis pe hartă, la o lealtă cu Vulgaria, cu Grecia, cu sudul Italiei și cu Spania, apropo de regionile slab dezvoltate din Europa. Ce înseamnă asta? Că totuși budgetul respectiv despre care vorbim este un budget care va ajunge și în România pentru că suntem sub dezvoltați? Eu am un punct de vede foarte clar. Unine Europea nu va resista ca entitate pe termen mediu și lung dacă nu va face din eliminarea disparităților regionale un principiu fundamental. Principalul instrument prin care se realizez acest lucru este politica asta de coiziune. Or, dacă acum, pe de o parte sunt mai puțin bani, pe de altă parte tot mai multe programe încercă să ia bani din politica de coiziune, să încreze programe noi. Vom adânci disparitățile dar dacă este se vorbim de regionia noastră nu putem aștepta ca într-un număr, reduz de ani să elimin disparităție între România și unine europeană. România este partea unune europeană, este respectă toate directivele și legislație europeană constrângerele pe care l-avem dar același timp trebuie să se aplice și politica repeta această de coiziune. Or, așa cum arată astăzi exerciiul financiar vom avea mai puțin bani pentru autostres, pentru centurocolitoare, pentru tot ce înseamnă pasaje îi spun, știți noi, în uni europeană le avem de ce să mai finanțăm această mobilitate și infrastructură. Degeaba vrem să facem lucrurile care țin de climate change care este extrem de important iadevarat. Vrem o rogă mai vede. Vrem o rogă mai vede. Vrem să se gândează, să fiu preocupat de climate change. Trebuie să se asigui un infrastrutura de bază de la mobilitate, la școală, grădiniță și sănătate. Dacă aceste lucruri nu sunt măcar la nivel european, degeaba în ce eu să explic ce impact are climate change iadevarate, am infrastrutură proastă. Bucetele locali și naționale prin excelență nu pot acobri toate nevoile comunității de aceia bani acestea din coeziuni. Este extrem de important pentru eliminarea dispariteților ca să putem crea o eropă integrată. Eu sunt optimist. Sunt optimist pentru că știu forța statelor care sunt prietenii coeziuni. Discutile astea au fost și data trecută la precedentul budget și atunci s-au reușit blocarea celor care au intenti de a diminua. Cine sunt prietenii coeziuni? În principu asta tre dinest. În principu asta tre dinest, care au reușit data trecută sub o istată conducere a polonii la care s-au aliat și România la un momentul respectiv, să construiați această alianță și să amaințe cu blocarea budgetului european dacă se răducea o sumăle pentru coeziune. Cred că se poate întâmpla la fel. Deci nu mi-aș face probleme pe sumele în sine. Mi-aș face probleme pentru priorităși. Pe de o parte vedem statele mai dezvoltate care vin și spun avem nevoie de acest pact verde, de acest grindil și trebuie ca o parte consistentă din sumăle pentru coeziune să meargă acolo. Pe de altă parte e greu într-o țară ca România, unde avem încă probleme avem sute de școli. Sute pe fiecare regione de școli cu toaleta în fundul curții să zici, domne, noi avem partea de schimbăr climatici. Și dar nu sunt tensiune normală la care existăm permanent la Brusel și eu cred că vom convinge patanării noștri să aloce flexibilitate României și la un art de statea să încât să mergem pe interesă noastră de dezvoltare. Însă. Aici este o problema serioasă. Nu avem foarte multe argomente de acasă, cel puțin de România. De succese foarte visibile cu funduri europene. Tot respectul, mă lumea cei a făcut Domnul Bogd nu bologeam la oradea, dar suntem mai degrabi pe excezii domenile primar. Dacă ne uităm la cum s-a dezvoltat România cu 10.000 de miliarde de fonduri europene în ultimii 12 ani de când ai întoată în nuie, mai degrabi tragem linie pe foarte multe bani consumati pe sistemul de management. Avem deja multe mili de angajați care au sport de fonduri europene, care în loc să îmi argă pe scriea de proiecte și de dezvoltarea infrastructurii sunt îngropati în salarele funcționali, așa și așa mai departe. Avem nevoie de o reformă radicală a sistemului de management de fonduri europene de pildă. Am creat aceste agenții de dezvoltare regionale. De ce mă le facem autorități de management? Pentru că puterea lor este foarte mică. Am văzut ce face Domnul Boc împreună cu al sprimar din Arda la aceastră alianța. O să ajunge trei siguri și îi l-ați văzut. Cum are poretă drău? Dacă nu se schimbă sistemul de management acasă, nu văzi putea să faceți ce vă propuneți. E nevoie ca un viitor govern din România și sper ca noi o să rămpe, unul cu pânării să constrime această, venim cu o gândire reformiță să schimbăm radical, curajos sistemul de management al fonduri europene. Așa încât să-i liberăm autoritățile județene locale, regionale, de tyrania, și o spun foarte că tyrania bucureșturului. Pentru că nu e voa că la bucureșta unui sunt bucureștean. Deci doamne, făiește, sufăr, sufăr când văd cum se prăbușește rețela de termificare de fonduri europene din bucurești pentru care aveam fonduri prevăzute în acordul de paternăriat, cum avești la clusnul, cum ești la ora, de a gulnele ori așa putut să facă chestia asta adninsrația bucureșturului, nu. Bă, bucur că ați adus vă rog. Și este foarte important. Astea este ultima idee. Haid să facem un fel de alianță reformistă în sistem, pentru că, alfă, nu să avem argumentă să spunem, domne, ce e făcut în România cu banii, știa. Am făcut și lucrur bune, dar mai de gran pe excepții. Nu o să mergă la infinită această retorică. Bă, bucur că ați adus în disputia. Vă rog, vă rog. Acesta este argumentul pe care îl primim în față, atunci când încercăm să ne batem pentru mai mulți bani. Ce spune a cea spus Domnul Ginea? Domne, se uite și spune, dar România nu a reușit să utilizeze toate fundurile pentru autostrade. De ce vreți mai mulți bani în excepție financiar pentru mobilitate? Și atunci într-adevăr este dificil să spui de ce ai nevoie de mai mulți bani. Întotdeauna le spun, ță nu aruncăm o toată coapă adincovată și copilul. Dacă unul sau altul care o fie fost și, mai ales, guvernul actual, n-a reușit performanța de aduce toți banii europei necesar pentru modernizare infrastruturii. Nu înseamnă să penalizăm România viitoare și guvernele viitoare cu șansa de a moderniza această țară. Și aici soluțiile Domnul Ginea ca ministrulile ași identificat. Dacă polonezii au reușit să facă regionalizare și s-au multiplicat motoarele de dezvoltare regională și au regiunile contact direct cu Bruselu și atrac banului, nu mai prin guvernul de la Varsovia. Asta propune și Domnul Ginea. Aceste agenții regionale care, deocamdată, le putem transforma în entități care sunt menegereze programile operițională sectora s-ar însemna că vom avea un colaborator direct pentru fonduri europeine cu Bruselu fără să mai merge prin guvernul central. Și noi pierdem extraordinar de multe resurse și ne alocăm mult timp bureaucratic, mergând prin acest cicl local, național Brusell, când se poate merge direct de la nivel regional, la Bruselear. Polonia este exemplul ideal. Și cred că un viitor guvern nu va mai putea oculia această soluție pentru că ea este la îndemână noastră. Și de sigur avem exemplele de bune practici și în România, din păcate, foarte răzlete. Clujul este unul dintre aceste exempli pentru că ați reușit în exerciții financiar 2014-2020. S-a tragit o sumă foarte mare de fonduri europeine dacă nu ajuns 420. Dar și voiam să vă întreb, de fapt, la duna voastră a reușit această treabă. De ce nu se reușește în toate România? Pentru că până la urmă se pare că vorbim și în cazul unui stat membru. România despre o Românie cu două viteze, adică se poate vorbi și despre așa ceva, pentru că sunt zone puține care se dezvolte bine România și zone majoritatea care se dezvolte foarte greu. Eu am completat doar spunând că de aceea am constituit și alianța vestului de a aduce mai mulți bani europenii România. Dacă în regionalizarea nu s-a făcut de sus în jos și de centralizării, facem noi de jos în sus, pentru că această alianță își propune exact ce ați menționat dumneavoastră. Cum putem aduce mai mulți bani în România pentru a fi utilizați în infraestrutură, în sănătate, în educație, în mobilitate, în inovare, cecetare, tehnologie, pentru că această resursă există, dar nu avem instrumentele în decesare. La fredă vă se deoareptat de Dumgliu Ghinia, dacă guvernul național, în negociile pe care le poartă cu comise europeană, nu va fi de acord că aceste entități să poate fi eligibile din nou vom rămâne blocație în filtru central. Și aici am un semnal de alarmă de tras. Știți că au început discuțile pentru viitor acor de parteneriat? Nu știu, nu știi nimeni România este asta. Ministerul Fondului Europene, la nivel tehnic, a crea niște lucruri de lucru. Acolo este un nivel prea mic. Acesta dezbateria este una politica în sensul cel mai bună al cuvântului. Trebuie ca oameni politici care poți să schimbe în sara asta lucrurile, să stea la masă, să discute domne ce nu a mers până acum. Cum putem să venim cu o schimbare radicala sistemului? Că se supune o dezbaterie privitoare la câteva zeci de miliarde de euro, care vor veni până în 2027, până în 2030. Deci este o dezbaterie absolut vitală pentru viitorul României, care se lucre la un nivel tehnic, la Ministerul Fondului Europen. Este acolo un director care invita pe alții de alte ministere, este inacceptabil. Evident că tot suntem obsedați de motiune de cenzură, de scandalul. Ce am mai zis, Viorica Dâncilă, ce comisar mai trimită la Bruxelles, în loc să dezbatech eu sunt asta foarte serioasă. Pentru că, altfel, dacă lăsăm pirocrația de capului Domnile Boc, vor face și cum este. Era bankola cu inginerul sovietii, care orice s-a pugăt tot tancă este. Cam așa ești oricum să vor apânca. Tot același ameori hiper-centralizatele vor ieși acea puzderie de direcții, de ameuri, o iiure. Așa este o saiață înseamnă pentru oameni că sunt la noi, amutătăți de management, organizmei intermediare, că se suprapună unele cu altre și după aceea, responsabilitatea dispară. Cine este de vină pentru ieșecurile pe fonduri ropene? Nime, încă toată o lumea poate să dă praie. Această supra-birocratizarea României ne-a păgubit foarte mult. Domnul ministru a avut această experiență și a văzut că România în loc să stea în regule strict cerute de Bruxelles, adică să nu mai pui cu condiții în plus. Sunt cele prevăzute în regulamentele directivele ropene, dar România ce-a făcut? Păceaminte în țară, pe lângă această birocrație cerută de formalistice europeană, am mai adăugat trei, patu sau cinci condiții care au omuri complet administrațiile locale să le-a pus pe butuci. Cei care am mai știu și am mai avut experiență administrativă, ne-am descurcat cumva. Nu vreau să-i scus pe alți colegi care n-au reușit și-au dat tot silența. Dar vă spun, are zbi să, cu un fond de european, este o adevărată aventură. Acum am cerut și sunt convizit că Parlamentul European poate vă reuși și nu știu ceea ce e posibil să pun o prebedere că legizațile naționale să nu mai adăugi nimic la regulele europeane. Dicat că tot suntem toți în unea europeană, același regul pentru toți. România va sigur că cu cel puțin 20% mai multe condiții puse în diverse programă operăționale decât regule cerute decât în unea europeană. Pentru că cel de la Bruseu îi spune, e o guvernura nacională care va fi asta în plus. E o pus acolo, nu e treaba noastră. De ce vă plângeți la Brusele? Pentru că nu duceți fonduri europeane pentru că voi va spus condițiile prin statul membru acasă. Sper că, într-adevăr, un viitor guvern să mergă pe această flexibilizare, decentralizare și capacitate de a eliminar această birocrație, cu mult sufăriși în preajmă. Aș mai faci și o gluma, spunea Domnul Ginea, de exemplu, cu tankul. Eram și eu la o dezbate la Comunită Europeana Regiună și treia discuția despre budget. Brexit unseamnă pierdere de 10, un spence miliarde de euro, din budgetul Unui Europene. Și se punea întrebarea, cum putem face să ne menținem același nivel al budgetului european, dacă pleacă în Marea Britane? Să sprem că poate nu pleacă. Eu tot cred că poate până la urmă se va găsi o soluție politică în seleapte, ca acest accident Brexit, să nu se întâmple, că este situația în care toată lumea pierde, categorie. Și atunci un coleg a venit și a spus din Italea, așa știezi? Eu vă propun soluția capucino. Toți ne-am uitat la el, soluția capucino. Astăzi, fiecare citățean al Unui Europene, plătește, în fiecare zi, prețul Unui Expreso la budgetul Unui Europene. 500 de milioane de citățean al Unui Europene, plătesc pe zi, prețul Unui Expreso la budgetul Unui Europene. Păi, dacă pleacă în Marea Britanie, se păstră în cel puțin același nivel al budgetului, fiecare citățean al Unui Europene, vrei să plătească nu prețul Unui Expreso, ci prețul Unui capucino. Binețetul acesta început discuția la unde e prețul de referință pentru capucino. Dar cam a s-a înseamnat diferența ca statele membresă și asume menține acel puțin al același nivel al budgetului. Da, Luginea Bențina, corect. Sunt state, precum țele nordice, Austria, dacă nu greșteți și Germania la un moment dat, care nu vor să... Dar nu vor să... Dar nu vor țele nordice în integralitatea, am spus, da? Care nu vor. E aici o să se înțeleagă că nu poți doar nu mă spuma și lăsa partea celălaltă de altă partea Europa. Este împreună și șans acestei construcției poliție fără egal în istoria Europei trebuie să fie asigurată printr-o decizie înțeleaptă. Domnilor, vă mulțumesc foarte mult. Dar mai fie fost multe subiecte de discuție. Dar pentru eu le vă așteptăm în studiul de la Timisoara, data viitoară. Mulțumesc mult ca al saciutat invitația noastră. Mulțumesc duna voastră pentru că n-ați urmărit. O să ară plăcută în continuare.