 Sziasztok, Sárosi Péter vagyok, ez itt a Drogreporter Café, a Drogreporter online beszélgetős műsora. Mai vendégünk, Vash Beltrix Trixie, akit már láthattatok itt a Drogreporter kövenféle műsoraiban, aki most jelenleg a Hughes Rise-nevő ifjuselgi szervezetnél dolgozik, amik kimondottan drogfogyasztó fiatal embereknek az érdekeit és jogait képviselik. Amiről pedig beszélgetni fogunk az egy olyan eszköz, amit arra hoztak létre nemzetpozi szervezetek, hogy egy fajtaján univerzális kriteriú rendszer szerint értékelje és összansoríthatóval tegye az Egyes országoknak a drogpolitikai berendeszkedését, különféle szempontok szerint. Ezt úgy hívják, hogy globális drogpolitikai index. Sziatrixi, köszönj, hogy elfogadtad a nekivásunkat és az első körben arra szeretnék kérni, hogy beszélj egy picit arról nekünk, hogy mi is ez a globális drogpolitikai index és kihozta létre és miért. Sziasztok és köszönöm a bevezetőt. Igen már elég jól állmondtad benne a globális drogpolitikai index, egy új összetet index, egy új eszköz, ami logikejában nagyon hasonlít különböző más nemzetközi indexekhez, mint a korupciós index, vagy a demokrácia index. Csak ennek az a célja, hogy a különböző országok drogpolitikai dokumentája mérje és fosolítsa össze a papíronlévő politikákat is, és azok végre hajtását is. Ezt az indexet nemzetközi civil szervezetek egy koaliciója hozt a létre. Én ezen keresztül vettem ezzel részt. A létre ez is az egyik tagja ennek a koaliciónak. Az 9 szervezet, mint demzetközi és regionális civil szervezetek és közösségi csopuartok, és ezt a koalicióta az international job policy consortium vezette. Az index pedig egy 18 hónapos projekt során készült áll, amit a Robert Calfland financírozott, illetve az akadémiai partnereink, a global job policy observatory volt, a Swansea egyetemem. Egy igazán alúgy dról jövő kezdemény az és mondhatni az az index, amit elsősorban az motivált, hogy a drop politikai területen dolgozó szakemberek és civilák évek évtizedek óta azt látjuk, hogy amikor drop politikáról beszélünk, és a drop politikák értékeléséhez a kormányok vagy a keresz ensz adatokat gyűjtenek, akkor nem igazán a valóban lényeges adatokat fogják meg, tehát sokkal gyakrabban, nagyobb barányban gyűjtik azokat az adatokat, amik a büntető igazságszolgáltással kapcsolatosság. Ugye abból a motivációból, hogy a legtobb országban még mindig egy büntető felfogás van a drop politikákkal kapcsolatban, illetve az motivája a kábítószerügyi kormányzati stratégiákat, hogy egy drogmentes országot, vagy egy drogmentes világot érjenek el, ami hogyha amúgy ránézünk, például a fogyasztási adatokra, tudjuk, hogy nem ez a valóság, nem sikerült ezt elérni, nem is igazán sikerült csökkenteni, a szakemberek szerint ez nem is rál is. Viszont azokat az adatokat ez idáig senki nem gyűjtött enem rendszereztel igazán, hogy ezzel szemben a drop politikáknak valójában milyen hatásabban a különböző emberek életére. Tehát ez motivált a lesesorban az index elkészülését, vészvetek cívileg a folyamatban, te cívileg alakították és érintett csaportok azt, hogy mi ezt szempontokat kell lenné nézni, mik az igazán lényeges kérdések a drop politikában. És így alakult ki ez a 75 különböző szempont ölt dimenzióban, ami az indexet alkotja jelenleg. Valószínűleg az első kérdés az az lesz ezzel kapcsolatban, hogy oké, oké, de ki mondta meg, hogy olyan pont hozzunk, és ki végeztel az értékel, és milyen módszerrel készült ez a jelentés, a kritikusok valószínűleg majd itt kételkedni fognak, hogy akkor itt mennyire elfogult vélemények születtek, mennyire kérték ki egyáltalán haza és szakembereknek a véleményét ezzel kapcsolatban, vagy mennyire csak kívülről itt élték meg az itt tennékörülményeket. Erről tudsz egy picit beszélni? Igen, igen, és tényleg az egyik legérdekesabb része, vagy a legtanulóságosabb része is ennek az indexnek a módszertan, mert ez is az bizonyinti, hogy mennyire nagyon összetett erről a drop politika, nagyjából a 60-an oldalas metodológéik kézikön, de egyébként mindenkinek nagyon ajánlom elolva sestről, holnap van, nagyon összetett folyamat volt. Tehát ahogy említettem úgy kezdődött, hogy közösségi konzoltációk során kialakítottuk, hogy mik lennének a legfontosabb szempontok, amiket szeretnénk tudni. Ezek között volt azt, hogy szeretnénk tudni, hogy a civileknek mennyibe a folyásban a döntéshozat arra. Szeretnénk tudni, hogy különbözőtásodalmi csoportokat, hogy érintenek a különböző drop politikák, hogy érintik őket esetleg más vagy. Aztán az akadémiai szakemberekkel együtt, vagyhogy az ő javastatáig követve ezeket a kérdéseket általakítottuk, ilyen mérhető indikátorokban. Tehát hogy léteznek-e különböző politikák, létezik-e például az ártalomcsökkentés, mint egy fogalom, egy nemzetközi drop stratégiában. És ezek lettek kategorizálva, és ezek lettek vizsgáva. Tehát azt fontos kiemelni, hogy új elsődleges kutatás nem készült az indexház. Tehát a meglévő dokumentumokat, kormányzati stratégiákat nézte egyrészt. És a nagyon-nagyon fontos második vészel vagy etapja az indexhazatajina közösítésének az az volt, hogy a hivatalos dokumentumokkal szemben kilet kérvá minden egyes országban a helyi szakértők és szibilák és érintett csoportok véleményel egy kérdőíven keresztül, hogy osztályhozzák, hogy valójában a különböző intézkedésekhoz, hogy néznek ki a valóságyban. És ezek utána ilyen különböző módon lettek súlyozva, nagyjából arányosan. Tehát az indexnek egy nagyon nyílt célja az volt, hogy ezt is bemutassuk, hogy lehet, hogy papírom valami jó elnéz ki, de a tovább valóságyban ez még okozhat nagyon-nagyon nagy károkat emberet hatalmas csoportja inak. Az elsődéges szempont az az volt, hogy az ensz kábítószerügyi és bűrmegelőzés hivatalálnak az éves kábítószerügyi reportja 17 al régióra osztja fel a világot, és ebből a 17 al régióból, mint kiválasztottunk egy országot, hogy ilyen szinten földről ez megreprezentatív legyen, illetve még olyan szempontok alapján lettek szelektálva ezek az országot, az első kiadásba, hogy mennyire elérhetőek az adatok. Mennyire van jelen egy aktív civil társadalom, aki drog politikában dolgozik az adott országban, illetve vagy mennyire relevás vagy érdekes a drog politika abban az országban. Tehát például Magyarország kiválasztás elnál, az is egy elsődéges szempont volt, hogy mennyézzük, hogy eltérál, vagy mennyiben térál az többi Európai Uniós ország eredményét? Igen, és ha megnézzük, mondjuk az Európai Unióban összansólításban a Magyarország eredményen itt, hát az lehet, hogy sokak számra nem meglepő módon, hát nem épp el jól szereplünk az Euróban, ha bár vannak ugyan olyan országok, amikkel összansólításban nem meglepő, hogy Magyarországon szabból teljesít, mondjuk nyugaton, Norvégia vagy akel Portugália, ahol azért sokkal jobb pontokat kaptak, mint mi, Norvégia szerepelt, szóval az egész világon a legerősebbben, ami egyébként szinte legyen egy olyan érdekes dolog, mert hogy Skandinávia nagyon sokáig egy szigorú drog politikájáról híres régió volt, és ez az utóbbi évekbe változott meg, én magam is voltam Oszlóban, pár hete egy konferencián, ahol a dekriminalizációról és hátam csökkentésről volt, tehát ott ilyen egészen forgalmi új változások vannak a drog politikában, Portugália, az pedig arról ismert, hogy már 1999-ben dekriminalizálták ott a drog hasznáratot, és nagyon sokat költenek az hátalom csökkentésre. Számogulom, hogy az nem volt meglepő, hogy ezekhez képest Magyarország rosszabbból teljesít, amíg azábból szerintem meglepő, az például az, hogy észak macadóniával szembe, vagy összeasolítva Magyarország még így is rosszabbból teljesít, tehát észak macadónia több pontot kapott ezen az indexán, mint Magyarország, és ennek azért jó lenne utána járni, hogy miből is állítsz ez össze, és hogyan is kapott egynyire rossz pontszámok Magyarország. Hogy beszéljünk akkor szerintem arról, hogy akkor nézzük végig azt, hogy miből is állössze Magyarországa esetében konkrét példán keresztül nézzük meg, hogy hogyan állössze itt az országoknak a pontozásra, a milyen szempontokból. Igen, én még azt szeretném gyorsan lesz hozzá tenni, hogy azt fontos talán kiemelni, hogy el az első kérdésen az indexnek érdemes nem úgy nézni, hogy Norvégia lett az első, tehát ő neki van a legjobb drop politikája a világon, bár a leedséges 193 országból, csak 30-at tudunk vizsgálni. Tehát ez egy jó ötletet ad, hogy hogy néz neki a dolgok mobil is viszonylagban, de például a Norvég civilek is erégé megjelettek, amikor ezt látták, hogy ők teljesítőnek a legjobban a világon, mert ez nem igazán a valóságuk. Amit érdemesebb nézni, az tényleg a pontszámok, és azt már, hogyha az ember állnéz, ugyanlok az index, azt lehet látni, hogy a pontszámok mindenhol nagyon-nagyon alacsonynak. Az indexen a 100-ból 100 pontot úgy lehet megszerezni, ha egy országnak a drog politikája teljes összhang van el az ensz, kábítószerügyi közösálláspontjával. Tehát ez nem egy idealizált teljesent a kérletes drog politika még így se, hanem a nemzetközileg megegyezésre került minimum követelmény. És ez képest, hogyha megnézzük az általános pontszámokot, akkor a medián pont, az ilyen 48 körül van, tehát kevesebb, mint 50 százalék. Tehát azt lehet általánosságban elmondani, hogy az összes vizsgált ország ország nagyon lesz te van attól, hogy ezeket a minimum követelményeket teljes ítse. De ezen kívül is nagyon sok összetált adatból áll össze az index. Öt a dimenzióban vizsgálták a különböző intézkedéseket. Ebből az első a szélsőségesítélet hozatalok. Tehát például, hogy alkalmaznak elhalált büntetést kábítószerrel kapcsolatos büntselekményekesetében. Következő kategória a büntető igazságszolgáltatás válaszainak a rányossága, ami összefügg az erőző kategóriával, de itt inkább az emberi jogok és a megfelelő igazságszolgáltatási járások működését néztük. A következő kategória meg az egészség és az ártalom csökkentés előtérbehelyezéssel, ahol olyan szempontokat is visgáltak, mint hogy milyen kormányzati financírozások érhetők áll, ártalom csökkentő szolgáltatások biztosítására, illetve, hogy oszlik meg a hozzáférés ezekhez a szolgáltatásokhoz. Ezen kívül szempont volt, meg az ellenőzött gyódszerek elérhetőséget. Így az ártalom csillapítók kontrolált gyódszerek elérhetősége, és ahol releváosot vizsgálták az alternatív fejlesztési politikákat. Tehát az így össze se 75 muntató és körönböző kérdésekalapján tevödött a száll meglévő adatokból és cibileg benyomásraiból azodott országokban. Hát ha megnézzük a körönböző dimáziók mentén, nagyon-nagyon más vagy néz ki a rangsortet be, de ahol, hogy Norrögi a összesítetben első helyen van, hogyha már a szélsőségesítélet hozatalokat nézzük, akkor már akkor is vált az ik a lésta. És pedig a Magyarország szempontjából, szerintem nagyon érdekes, hogy összesítetben 12. helyen vagyunk, az olosponszámot elérvek írgiziztárnál, de hogyha az ártalan csökkentő szolgáltatások elérhetősége szempontjából nézzük a rangsort, akkor 20. helyen vagyunk a 30-ból. Hát sőt, hogy azt is tegyük hozzá, hogy Oroszország is benne volt ebben a 30 országban, és hát azt is láthatjuk, hogy az ártalan csökkentés szempontjából. Oroszország jobban teljesítünk Magyarország, 33 pontot kapott Oroszország, a Magyarországas pedig 20. 9-et kapott ártalan csökkentésből, tehát azért ez is egy ilyen megdöbbentő dolog, hogy Oroszországnál azt kell tudni, hogy ott bevan tiltva konkrétan az opiát substituciós kezelés, tehát a metodon kezelés, tehát nem lehet ilyet legállisan folytatni, és a tűcsereprogramoknak nincs semmiféle áll, amit támogatottsága és az utóbbi időben olyan szabályok vannak, a szabályokat hoztak, ami még az ártalan csökkentésből való nyilvános beszédet is jelentősen korlátozta, drukpropaganda címén, tehát hogy azért ennél a Zországnál rosszaból teljesíteni, azt szerintem azért egy elég nagy negatív teljesítmény, és most értem persze, hogy sokszor nem lehet összeosítani a körtét az almával, és minden oroszágnak megvalok a sajátosságai, de azért mégis csak ez az index ugye arról szól, hogy valami félre képpen összehasonlítható pontos, tehát quantifikál hatómódóan hasonlítható, összehasonlíthatóvát egyre adrok politikákat, ugyanolyan szempontok szerint, tehát azért itt most szerintem, amit különösen érdekes az igen, hogy te is mondod olyan országokkal összeosítani Magyarországot, mint Indonézia, vagy akár itt a térségbe közelálló hozzánk, mint ami észak Macedónia, ami ugye 46 pontot kapott ártalamcsokkentés terén és Magyarországot szintén lekörözte ártalamcsokkentésben. Tehát, ami ebből szerintem leszűrhető, az, hogy Magyarország nem csak így világszintem, vagy akár Nyugat-Europához képest maradt le, ebből a számpontból, tehát az ártalamcsokkentés, hanem bizony a saját térségünkben, az ilyen represszív és az áziában lévő represszív országokhoz képest is rosszul teljesít, hogy ezt szerintem érdemes azért kiangsúlyozni. Igen, mindenféleképpen szerintem, tényleg így értámasztatők, igazán ezek az adatók, vagy például szólnak jól teljesítünk az igazsekszolgedítás arányosságának szemponyjából, de olyan országokhoz képest teljesítünk jól, ahol például meg van halált büntetés, kevító szerel kapcsolatos ügyek büntetésére. Igen, azért nagyon sok különböző szempont van, és amit meg szerintem nagyon érdekes kiemelni, hogy az összes politikánál vizsgálta azt, és az index, hogy mi van papíron, és mi a valóság, tehát hogy mi térzékának az érintett csoportok, tehát például a szárhasználók, és mi térzékának az a dott országban dolgozó cívileg. Tehát minden egyes politikánál volt, egy ilyen quasi-control csoport, ahol a cívileg véleményel módosította a dolgokat, és például az is nagyon látszik, és Magyarországban is érdekes az általomcsökkentő szolgáltatások elérhetőségénél, hogy különböző csoportok, különböző miértékben fernek hozzá ezekhez a szolgáltatásokhoz, tehát nehezebben fernek hozzá a nők, nehezebben fernek hozzá különböző sekszóer is, különböző csepségi csoportok, és különböző ethikai csoportok között is. Nagyon fontos, Madas, mert ugye szerintem fel fog marulni az a kritikal itt is, hogy oké, de hogy ezt ki kinek a véleményen a lapszik az az index, és kicsináltal, és hogy akkor ez rövű dönösszefoglalva soros, és akkor ez ennyi mennyivel letudják ezt a dologot, de azért ez fontos tudni, hogy itt ez nem homályos, nem tudom, mindenféle brüsszeli hírodákban készült, ez a jelentés, ha nem agyakoratlag a hazai civilegnek a véleményel is alapszik, tehát volt egy kérdőéves felmérés, és akkor ott bizony a hazai szakemberek is, szóval a szakembereknek a véleményét is felmérték, és hogy egyrészt ugye a hivatalos dokumentumok, amik elérhetőek, és amik megkérdője leszhetetlenek, ugye a Magyarország esetében azért a Némzeti Drogfokuszpont jelentéseiben is találhatunk elég fontos fogódzókat, szerencsére adatok azért vannak. Másrészt pedig tényleg az, hogy megnézni, hogy akkor telegné a reallítás az utcán, és a hazai szakemberek, hogy látják a dolgokat, és ez szerintem az még súlyosabbá tesz ilyennek a jelentésnek, az eredményelit, amost, hogyha ugye végig megyünk itt ezeken a szempontokon, akkor ugye ha a Magyarországot nézzük, akkor ugye a Magyarországa legjobb pontot, ahogy te is említetted az ilyen extrém büntetések, vagy extrém intézkedések hiánya teréén utartja, ugye egy 179 pontot értünk el. Itt ugye, ha jól értelmezom, akkor ugye olyan okról van szó, hogy például nincs nálunk halálbüntetés, meg nincs nálunk tényleges életfogytig lani börtönbüntetés, ha bár ugye életfogytig börtönbüntetés benne van a BtK-ba, de hogy reálisan nem szabják ki. Tehát így igazából itt tényleg olyan dolgok vannak, hogy hát úristen örüljünk neki, hogy nem gyilkolják alapra a drogfogyasztókat Magyarországon, mint mondjuk a Philopsziketeken. Tehát mondjuk, hogyha itt egy ország rossz pontot kap az már tényleg, az emberiogunk is kértések tömeges és legdurvább formáit foglalna magába. És így látod? Igen, igen, pontosan. Tehát amit így az eredményekben nagyon látunk, hogy az is látszik, hogy ugye a globális éjszakívatját, a nyugati országok azért előrébb helyezkednek el az összesített rangsorban, és főleg ezért, tehát hogy ilyen, már az nagyon meg tudta nyomni az eredményeket, hogy így mondjam, hogyha ilyen alapvető emberiogi szempontokba voltak tartva, tehát például az extrém válaszok tekintetében, ugye a halábüntetés néztük, de például azt is, hogy törvényen kívül így élkosságok, eljárásunk kívül életartóztatások, milyen aranyban fordulnak elől, és akkor tényleg a helyi cibülák és szakemberek benyomásai alapján is. De például itt volt egy olyan szempont is, hogy mennyire militarizált a rendösségi válasz, válaszodás a kevítószerrel kapcsolatos ügyekre, és ez például Magyarországon egy mertékben előfordul az jöttkéz eredményekből, tehát például ugye szoktunk látni ilyen híreket, hogy a tech gyakral együtt műpedik a rendösségek ramböző drog ügyekben, és ez is például Európában eredgyegyedül álló, tehát hogy ilyen mertékben nem szoktak bevanódni sokkal jobban militarizált szervek. Most, hogyha tovább megyünk egy másik szempontra, a büntető igazságszolgáltatási rendszer arányosságára, akkor ott mit látunk Magyarországa a kapcsolatban? Igen, ebben a kategóriában résztük azt is, hogy vannak el alternatívák a letartószatása börtönbüntetés helyet, és például Magyarország egészen jól teljesítmert, ugye létezik az álterelésnek az intézményel, amik például egy ilyen alternatíva tud lenni, de hogy itt is azért vannak különböző szempontok, tehát például ismétlődő elkületés, és esetében ez, hogy munkadik. Igen, hát itt tudja fontos maga üteni, hogy 2013-ba szigorították a büntető tervény könyvet, és hát az elterelés, ami elvileg, ugye hatomapos megelőző gyógyító, vagy egy évfoglalkozáson való részvétel, feltiteleként vagy eredményeként megszünteti a büntető eljárás, hogy ezt beszigorították, és hát most már két évben belül csak egyszer lehet választani az elterelés, tehát most már szigorú a rendszer valószínűleg még 10 éve jobb pontozást kaptunk olyan ezen a területen, és hát szerintem, ami az eltereléssel kapcsodba, ezt azért pozitívunk, én mindenképpel kell mondani, hogy ezt szerintem azt, hogy van elterelés, az nagyon sokat javított itt ezen a pontszámon, amit egyébként kaphattunk volna, mert azért mégis csak az elterelésnek egy óriási előnye, hogy egy csomó fiatalnak nem kell bíróságra menni, meg nem lesz priusa, csak a fogyasztás, hogyha mondjuk, fogyasztói típusú büntselek vétel, de hogy azért itt is van, vannak azért olyan változások mostanában, hogy már a bűnügyi költséget ráterhelik a zeltereltre, nagyon sok esetben, ami ugye akár több 100-zer forint is lehet, és hogy ha viszont azt nézzük, tényleg, hogy itt az arányosság árt is visgált az index a büntetéseknek, amik a büntetési tétereknek a szigorúsága, az bizony, európai szinten is igen mavast, tehát nagyon mavasabb, például a börtönbüntetéseknek a hossza, a szavadságvesztés hossza, és hogyha mondjuk, azt is megnézzük, hogy az előzetes letartóztatás, ez is egy egy külön szempont, és Magyarországon előszertettel a hatóságok alkalmazák az előzetes letartóztatást, kábítószeres bűncserekmény esetében, és extrém hosszú esetek, extrém hosszú ideig tartanak ezek az előzetesek, tehát sajtóban is megjelentek olyan esetek, amikor valaki hosszú évekig volt előzetes letartóztatásban. Ez valami egészen tényleg elképesztő, hogy évekig kell az embernek várni, ezekáltal ugye roppant traumatizáló jelmények, és nagyon sorongása stresszeljáró időszak az előzetes, mert akkor még ezt bizonytalan ugye az ember, hogy mi lesz az itt élete sokkal rosszabb, bizonyos szempontból, mint maga a börtön, és hát itt ez Magyarországon, ebben a szempontból is nagyon rossz a helyzet, a bíróságok borzasztóan leterheltek, és ha miatt aztán nagyon lassan haladnak az ügyek, és akkor ugye még itt az egyik szempont volt szintén, hogy különféleit, amit te is említettek, különféleit csoportokkal szemben mennyire élvánul meg, a vithető igazság szolgáltatásnak a szigorra, és hát azért itt például, ha már a nőkról is külön szóval, azt is érdemesem említeni, hogy például a nőkkel szemben is, hogyha mondjuk felmerül az, hogy kábitosszert használnak, akkor hát a hatóságok ellőszertettel veszik el a gyermeket ámigondozásba, ugye a jogvédők ezt az ügyet, ezeket az ügyeket, már élök óta a nyilvános segelé tárják, hogy bizony, hát ezt sor van a szegénység, miatt nagyon sok gyereket elvesznek, tehát már a szegénység is elég, de ugye a gyokran a mény szegénységgel együtt járt drog használat is, és a helyet, hogy támogatnák ezeket a családokat, hogy biztonságosabb és segéses a környezetet tudjanak teremteni és benne marad hason a gyerek, ezzel szemben inkább elveszik, és aztán ugye ha azt nézzük, hogy ezekben a gönféle nevelőintézetekben milyen hálapotok vannak, és ugye ezek itt aztán a drog fogyasztásnak a kockázata azt érleg a legnagyobb talán, akkor hát nem túl eredményes, vagy hatékony ez az egész rendszer, ami nagyon sok fiatalt, hát egy rátesz egy olyan pályára, aminek a végén aztán az utca, utcán élés van, és hogy ezek a fiatalok lesznek aztán, azok, akik aztán utcán fognak drogokat használni, mondjuk, hát nem éppen a mértékletes módon, és hát eddednek ez a háttere. Igen, igen, ez egyébként az összes ország eredményen nagyon látszik, tehát be azon is sokan megdobbentek, hogy Kanada miért van, viszonylag hátul az összesített rangsorban, és pont azért, minden országban nagyon látszik, azok a csoportok, akik alapvetően hátrányosabb helyzetűeknek kezve az, ahogy a szegényhebrétegei jatásodalonnak, sokkal-sokkal inkább ki vannak tévvel, a különböző kevitószörgyi politikák ártalmos hatásra inak, tehát például ennek, hogy sokkal nagyobb arányban kerülnek kapcsolatban, a bűntetőig a sekszolgáltatással, és teljesen megvissza kanyarodva az elterelésre a Magyarország szempontjából, és összeson itt van, például Portugáliai, valahol létezik hasonló, csak talán hatékonyabb rendszer, az egyik legnagyobb negatívum ilyen szempontból az elterelésben, az az, hogy ezt már a bíró segíjeljárás során, vagy vége felé lehet csak választani, tehát ahhoz, hogy az adott ember eliusanára pontra, hogy választatja ezt az alternatívát, adigra a merkapcsolatban került a rendőrséggel, az ügyészséggel, a bírósággal, amik egy nagyon-nagyon traumatizáló folyamotok tudnak lenni. A videót, amit most nézel, egy non-profit szervezat a Jógri Porter alapítvány készítette, az állalm támogat az állalm, kérjük, támogasd a munkánkat, a drogriporter.huper támogas oldalom, légy pártolótagunk, köszönjük. A lébe például nagyon rossz pontot kapott Magyarország az a, hát itt Magyarul ha joltam, akkor ilyen méltányossákként fordítják, az equity-angol kifejezés, tehát hogy mennyire méltányosok, önféle, hát társadalomnak a margyonőzás csoportjaival, szemben az igazság szoletesi rendszer, és hát ebbe 25 pontot kaptunk a százból. Hát ez egy nagyon alacsony volt. És akkor itt azért szépen fontosan említeni, hogy az amire a szaktunk beszélni, hogy a drog ellenes háború az, az ethnikai csoportok, ethnikai kisebségek szemben a legsigorúbb és aránytalanul terheli ezeket a kisebségeket Amerikában, ugye például az afroamerikai, a katalatinokat. Nálunk ez ugye a roma közösségben, azért elégerősen jelentkezik ez a fajta rasszista aránytalansága rendszernek. Tehát hogy ha az ember egy szegregáltunkban él, és mondjuk, ott használ olyan szereket, hát ugye ott amihez hozzá fél, mondjuk az első sorban, ilyen dizájner drogokat, akkor ezzel kapcsolat, persze nincsenek pontos kutatások, de hát az egyértelmű, hogy jóval nagyobb esélye van arra, hogy előállítja a rendőrség, hogy kiesen az álterelésből, és hogy valamilyen formában büntető jogi sankciót kapjon. És a börtönökben is azt gondolom, hogy aki járt börtönökben a monitorozáskét, én is jártam, az látja, hogy a roma közösségeket aránytalanul súlytja a büntetői ilyen sekszolvetes rendszerre, és azért ennek azért nem csak az azok a, mint a, az észok amerikában sem az, hogy úr, akkor a kisebbségek többet a több drogot használnak, mert ugye elrezt szokták mondani, meg többet deal-nek, nem, nem ez a helyzet, hanem egyszerűen aránytalanul és diskriminatív módon jobban foglalkozik velük a rendőrség, tehát ugyanúgy a drog folyasztás, a deal-és, az a felső középasztályba és ugyanúgy ellemző, csak éppen mondjuk egy jól menő őtönnyes cocaindillert, az sokkal ritkában kapnak el, aki mondjuk politikusokat, hogy őzletemereket szolgál ki, mint mondjuk egy telepenélő design adrogot terjesztő dealert, aki aztán, aztán, aztán sokkal évesélyre fog börtönbe kerülni. Igen, igen, ez volt egyébként az egyik motivációjanak, hogy az index elkészüljen, hogy mivel ezek az adatot nem is igazán vannak gyűjtve, szakemberek, akik dolgoznak ilyen közegekben, akik járnak börtönből, akik dolgoznak. Szárhasználva emberek csoportjéval azok évtizedek óta látják, hogy ez probléma, hogy jobban, ki vannak tével, targetált rendösségi intézkedéseknek, a különböző kisebbségi csoportok, de például az is nagyon ritkán van gyűjtve, hogy mondjuk a tényleges szárhasználat, hogy oszlik meg a különböző társadalmi csoportok között. Ezt is erről több badat van, mint hogy utána az intézkedések szempontjában lesz, hogy oszlik meg, de ezt is inkább így a szakemberek ténylegesen a napi munkáig során látják, hogy van egy nagyon nagy játérés a között, hogy milyen arányban használnak, vagy vagy követnek el egyáltalán kereskevállmát, kereskevállmát, árusítást, különböző csoportok, és hogy milyen arányban leszem meg büntetői ogi következményem. Ami még szintén kiamelendő az indexben, az ugye a büntetéseknek a szigorúsága, és hát itt ebből a szempontból, és azért, hogyha megnézzük azt, hogy Magyarországon milyen börtönbüntetéseket kapnak, nem erőszakos kábitosszára kapcsolatos büntselekményelkövetők, akkor azok hát nagyon ráintalanul magasak. Például a sajtóból kérdemes megnézni, akár egy Google keresővel is, hogy mondjuk emberülésért mennyit szoktak kapni az emberek Magyarországon, és mondjuk mennyit kapnak kábitosszar kereskevállmért, akár mondjuk kanabis növénynek a termesztésért, egy kanabis ültetvényért is, gyakran ilyen 7-8, szakár 10 év fagyház büntetést kapnak emberek, amit borzasztó szigorú, gyakran ugye emberül és ilyen sem kapnak ilyen, ilyen hosszú börtönbüntetést emberek, tehát ez az aránytalanság, ez a büntetésekben is tetten érhető, és ez ugye azon a rossz koncepción alapul, ami Magyarországon még mindig elterjett, hogy minél szigorúbbak a büntetési tételek annál jobban visszatudjuk szorítani a kábitosszar kereskedelmet és fogyasztást. Ami hát tényleg olyan, hogy már ezt száz évvel mióta a drogtilalom működik a világon látjuk, hogy sehol a világon nem működött így, és a krimnológiában is egy közhelyenek számíta az, hogy most itt nem csak a drog, de bármilyen büntetések esetében a fejderítésnek a valószínűsége az sokkal nagyobb módon befolyásolja a büntetések melyeknek az alakulását, mint a büntetési tételeknek a szigorúsága. És mivel a kábitosszáles büntseekmények azok tipikusan olyan, ahol a zügynőzet látencia, tehát a fejderítetlen büntseekményeknek az aránya jó van magasabb, ezért aztán itt borzasztó az összes büntseekményel a szasolításban is borzasztóan rossz eredményességgel működik ez az egész rendszer, ez az egyik oka, amiért teljesen kudarcot vallott a drogtilalom a világon, mert hogy nem képes elérni azt a cél, amit kitűzök, attól lehetek intvesem, hogy egyébként egyetlen egyetértünk ezzel a céllal, amit ő kitűzött maga elé, de még ha egyetértünk is, akkor is látnunk el, hogy ez az egész rendszer nem működik, nem eredményes. Az elftalom csökkentés volt ugye az a következő szám pont, amire a Magyarország elég alacsony pontot kapott világösszalszolításban is, 29 pontot. Itt milyen szempontok alapján történt a zindexnek a pont kialakítása? Igen, az elftalom csökkentő szolgáltatások elérhetőségénel olyan alapvető szempontokat is néztetünk, hogy az az adott ország hibatalos dokumentomai van, tehát például a drogtilalom csökkentés, kipeezés, és illetve utána még, ami nagyon érdekes és így a kebitoszá probléma, a kebitoszá intézkedések interdisziplinálitását mutatná, hogy olyan szempontok is voltak, mint hogy a nemzeti hib stratégiában, vagy a hepatitiszti stratégiában, vagy a tuberkulózi stratégiában megemítésre kerül nekel külön a szárhasználók, szárhasználókigényei. Aztán nagyon alapszinten gyözös vizsgával volt, hogy a különbözvártam csökkentő programok léteznekel az adott országyban, tehát tényleg van elegalább egy tűcsereprogram, van elegalább elérhetőel opiátagonista terápia, vannak el fogyasztó szobák, amik elérhetőek. És ugyanit itt is az, hogy a különbözőtársodal, amit csoportok hogyan férnek hozzá ezekhez a szolgáltatásokhoz. Tehát amit itt például viszonylag nehezen fedle egy ilyen típusú kérdőív, az az, hogy mondjuk egy nagyobb országban, mint hogy például orosz ország, az, hogy valamennyi ártam csökkentő szolgáltatás létezik, papíron akár, az nem jelenti az, hogy azok az emberek, akiknek a leginkább szükségük várát ténylegesen hozzá is férnek. És ez látszik igazából az összes országi redményein és Magyarországi redményein, is, hogy például a szegényebb rétegek kisebarányban férnek hozzá, az ártam csökkentő szolgáltatásokhoz. Ez például valószínűleg összefügg az, hogy nagyrészt városokban elérhetők ezek, tehát a szegregátumók falnak, nakójnak, ez ilyen átidálhatatlan távolság is, vagy egyetlen nem is elérhető. Tehát ezeket is így egyszerik lefedni az index. Igen, hát ha az indexnek, hogy az első körben, amitett szempontja itt nézzük, akkor hát Magyarországa abban a szempontos hosszú tessét, hogy elárni nincs is nemzeti drogstatégiánk, ez lejárt tavaj és nem újították meg. A korábbi drogstatégiáról persze említették az ártam csökkentés, de ez nem akadályosztal meg a kormányzatot abban, hogy leépítseteljesen az ártam csökkentés Magyarországon, ugye 2014-ben a két a legnagyobb tűcsereprogram bezárt Budapesten. Vidéken ugyan megmaradtak a tűcsereprogramok, azonban kapacitások és a támogatásuk, a költséveti támogatásuk az jelentősen lecsökkent, tudjuk azt, hogy a minisztériumban nem szabadulja a pályázati szöveget benyújtani, amiben szerepel az a kifejezés, hogy tűcsere vagy ártam csökkentés, tehát ezek teljesen tabusított fogalmak. Költséveti források, hát egyre kevés biálnak rendelkezésre, ha bár voltak ugyaneus fejlesztési pénzek, amik prevencióra elérhetőek voltak, de ártalam csökkentésre semmi. És hát, ami azt illeti, hogy a szegényem rétegek körében, hogy a félhetőek hozzá az ártam csökkentő programok, pont ezokat programok, amiket bezártak, azok kimondottam, ugye a marginalizál csoportoknak szóltak. A kékpontűcsereprograma nyomhatszikkörületben, annak volt egy kimondott a női szerhasználókat, nekcélzó, annacsony kiszörbű szolgáltatása. Tehát ez ilyen programoknak a megszűnésre, beszűkülésre, ez ebből a szempontba, és nagyon káros volt, ami a hepatitiszt céletért, a hívet, hát hívstrotégiáos rendelkezünk, és ez is ugye most volt nem régen a hív világnap, és ott is ugye a civil szerezetek említették azt, hogy egyre kevesebb a szűrés is. Kevésbe érjük el azokat a csoportokat, akiket szűrni kellene, hát a hepatitiszt céleti hívvel, hol ott tudjuk azt, hogy például a hepatitiszt céleszempontjából bizony a zintravénászszerhasználat, az mamára az első számú risikó faktor, és hogyha ezeket az embereket elérnénk, akik megfertőzöttek hepatitiszt cével, akkor egy párhetes gyógyszeres terápiával most már meg lehetne őket gyógyítani, és meg is lenni egyébként a pénz arra, hogy meggyógyítsák őket, az eléréssel van a baj, és itt jönne ugye a képbe az ártam csokkentés, őket ezeket nem fognak besétálni a kórházatba, hogy kezeljük őket, hanem ezeket az utcán kéne elérni ezeket az embereket, és az ártam csokkentésnek ez a lényeghez. Ott odavidjük a segítséget az embereknek, ahol éppen szükségük van a rá, és azt a segítséget, amire szükségük van. És ebből a szempontból a magyar ellátó rendszer, nagyon rossz aránytalanul és rosszulűzem működik, tehát vannak ugyan rehabilitációs programok, ezek tehát bizonyos programok, a telég jól támogat az állam egyébként, tehát ebből a szempontból úgy van jók vagyunk, de hogy az, hogy az embereknek az aktív drop fogyasztóknak kapjanak támogatást, akár lakhatást, támogatást, akár fertőzővetekseek megelőzése, vagy akár az, hogy egy emberi szót kapjanak így az utcán, az bizonyabb nagyon-nagyon rosszak vagyunk. Pedig ez lenne ugye az első számú lépcső, ami hát egyáltalán láthatóvá tenni ezeket az embereket és ezeket a problémákat is. Igen, és teleg még finanszírozási szempontból, de ez is kivoltam elvel az adatok között, hogy a relatív szükséghez számították a kormányzati finanszírozás barányát, tehát ilyen szempontból, tehát a tényleges szükséghez képest nagyon-nagyon alacsony a finanszírozás és az elérhetőség, illetve ami még elég vémiztő, hogy a megkevezett szakemberek véleményel szerint még a helyzet tovább fogrom lani Magyarországon a következő 3-5 évben. Tehát nagy költségetési, szóval a költségetés további csökkentésére számítenek a szakemberek. Úgy is vagy például meg is ez borzasztó alacsony. Amire ugye meg is van az alapjuk, hogy ebben miatt félje meg, mert hogy tavaly megszűnt, ugye az a bizonyos kab pályázatok, amik a kormányzatoknak az évente kiírt kávitószerügyi pályázatai voltak, amikből a cibileg még tudtak pályázni. Most már így nincs el lehetőség ilyen pályázatoknak a pályázatoknak, és hát jelenleg tovább nehezül, ők még a prevenciós programok számára, és a pályázati erőforrásoknak a lehívása. Tehát tényleg azt lehet látni, hogy csak azok a szerveznek juthatnak, komoly támogatáshoz, akik ugyanat közel vannak a tűzhöz. Tehát hogy kell egy fajta, ilyen politikai beágyozottcság és bekötötség Magyarországon, a cibileg szervezet támogatás próbál szerezni, ami ugye hát ártam csokkentés szempontjából aktuálisan azt jelent, hát hát a szervezetek inkább elkezdenek átmozdulni más irányokba, nem foglalkozok ártam csokkentéssel, mert arra nem lehet pénzszerezni, és akkor elkezdik a felépülés, a prevenciót, és a többit csak és kizárólag ezeket a szempontok, a terültér behezni az ártam csokkentéssel szemben. Ugye az a végén még egy kis pozitív volt, említjünk a gyógyszerekhez való hozzáfér, és az a szempont, amiben azért Magyarország még relatíve jobban teljesített, tehát hogy itt legalábbis ugye többi ez képest, mert ugye azért itt hát ebből a szempontból megyven, mennyit kaptunk, megyven nyolc. A százból. Itt milyen szempontok voltak? Itt főleg azt azt néztük, hogy a körnömbözők kontrollált gyógyszerek, ezek főleg az ilyen opiát jellegű fájdalom csillapítok mennyire elérhetőek gyógyszerések során. Itt tényleg relatíve jól teljesít az ország olyan szempontból, hogy papírom például elérhetül, de itt is például azt látjuk, hogy nagyon nagy eltérések vannak. Tehát olyan szempontból, hogy kik férnek kozzávalójában az ilyen fájdalom csillapító gyógyszerekhez és azoknak a kezelésihez. Ebből, ebben a kategóriában 50 pontot kapott a százból. Magyarországi például az láttik, hogy a körnömböző etnikai csoportok között nagyon nagy az eltérés, hogy milyen arányban kaphatnak kontrolált gyógyszert a fájdalom kezelésére, amin pedig egy gyórosi protokól létezik arra, hogy mikor lehet ezeket a gyógyszereket válhasználni. Ez azért is egy fontos kérdés, mert a nemzetközi kávitó szeregyyezményeknek nem csak az a célja, hogy betiltsák a nem tudományos és nem gyógyszerthagyasztását a tiltott szereknek, biztosítsák a gyógyszati célu és tudományos célu felsználását, akár a zópiátoknak, akár a cannabisnak bármilyen illagális szermek. És hát itt az opioid fájdalom csillapítókesetében van egy nagy fokú ellenségeség a zorros társadalomban, amit tovább erősít az, hogy egy csomó ilyen tévképzet van, és mi tossz azzal kapcsolatban, hogy mennyire lehet rá szokni ezekre a szerekre, hogy ha orvosillag írják fel, például fájdalom csillapítás céljából, mert azért a statistikák szerint, az egyesütt államogó, hogy Kanadában sem az a jellemző, ahol úgy jelent, hogy tuladagolási árványba most jelenek, ott sem az jellemző, hogy azok adagolják halálosan túlmáokot, akiknek legális receptre írnak fel opioid fájdalom csillapítókat, vagy azok esóval azok adják ki a függők többségi, hanem a fekete piac, fekete piac, és ott jelentkeznek az ártalmaknak is a problémáknak a nagy része is. Tehát, hogy ha nem lenne annyira szigorú az orosztás, az alamak a hozzááállás, az opioid fájdalom csillapítók, akkor nem kéne annyi embernek fájdalomban élnie, és megfelelő kezelés nélkül, és ugyanez vonatkozik szerintem az opiát substituciós terápiára, és amivel kapcsolató szintén van egy borzasztó ellenségeség a psihátertársodalomban, és azt gondolják még mindig psiháterek, hogy ez egy pót cselekvés, és hogy ez nem az igazi megoldás, és hogy itt valójában csak az egyik függőséget kiváltjuk a másikkal, holott már, ugye már 60 évek óta nagyon sok szakírodalom kumulálódott azzal, hogy bizony ezeknek az embereknek, akik az opiát fenntartó, akik fenntartó kezeléssel vannak, tehát nem most nem a detox kezeléssel beszélek, azoknak hosszutávon jól lesz az élet színvonaluk, az egészségügyi állapotuk, a sociális hálójuk, és kevesebb bűncsölek mént is fognak elkövetni. És Magyarországon hagyományosan nagyon alacsonyan tartják az opiacubstíciós kezelésnek az arányát, tehát a lefedettségét, és ez is egy fontos probléma, míg azzal együtt is, hogy ma már az opiátoknak a fogyasztásra az visszaszorult Magyarországon, ami talán pozitívum azért, és ezért kezdtem úgy, hogy ebben van egy kis pozitívum, már a 48 pontozis elég szánalmas vajúk be, de hogy amik kicsit talán pozitív azért, például hív gyorszereknek az elérhetősége szerintem, az mondjuk azért Magyarországon, az viszonylag jó, tehát egy univerzális hozzáférés van, nyikoroszországosz képest, ahol a drogfüggőség az egy ilyen kvázi kizáróoknak számítjakran a hív gyóggy kezelésből, meg egy jó pár országban nem jutnak hozzá egyszerűen az emberek hív gyorszerekhez. Magyarországon ugyanításra, biztosítás azért ezt állja és az emberek hozzájuknak el, az illetve a hepatitiszét gyóggy kezelés is hozzáférhető lenne, hogyha ugye az emberek ketelér még. Igen, meg talán aztán nem hozzá ehhez, hogy az is indok szokott lenni kvázi a kontrolái gyorszerek, és szerintem az opiotsz substituciós terápiák alkalmazása ellem is, hogy van egy ilyen nagyon nagy félelem, hogy majd, hogyha ilyen szereket adunk receptre embereknek, akkor ez majd a fekete piacon költ ki, de statisztikai reggesse igazán van a látámosztva, nagyarány van, nem szoktak ezek a szereke a fekete piacon kikötni viszont, mivel hogy az ilyen félálmák, meg alapozatlan félálmák miatt ezek nem is kerülnek felírásra, alkalmazásra, ami viszont sokkal sokkal gyakrobban történik, hogy ezeket a szereket akár fájdalamcsígapításra, akár aktív szávasznállat esetén, teljesen a szervasznállat fenntartására, a fekete piacon szerzik be utána az emberek, ami sokkal veszélyesebb tudjuk, hogy miért. Tehát, hogy ilyen szempontból is a logikája, ezeknek az intézkedéseknek, hogy pont szeretnék megvédeni papíról az embert attól, hogy veszélyes szeretnek legyen kitélve, inkább a felé nyomják az embereket, hogy minden veszélyesebb, úton szerezzékbe ezeket a szereket, minden veszélyesebb anyagokat folyasszanak. Tehát ez a kettőség szerintem nagyon jól látszik az adatokból, és te meg ez az a kettőség, amit a jobb politikákkal kapcsolatban emblak, a cívület és a szakemberek évtizetek, óta mondanak nemzetközi színtem, az lennem az elsődleges motiváció, hogy az emberek egészségét, és jó léthet védjük, de valójában az esetek nagy többségében még sokkal rosszabb lesz a helyzet, és különösen olyan csoportok számára, akiknek alapból nehéz a helyzetel. Igen, és hát greméljük, hogy ez az eszköz, ez a globális jobb politikai index, hát hamarosan egyre több bországot fog majd vizsgálni és elérni, és aztán majd pár év múlva már egy jóval nagyobb mintán belül fogjuk tudni, magyarországot elhelyezni globális viszonylagban is, tehát ugye az is egy célja ennek a globális indexnek, hogy maguk döntéshozok használják és nézzék meg a saját, hogy merjék le a saját teljesítményüket ezen az eszközön, ami hát feltételezne egy olyan itottságot, meg tájékozottságot, amit most én szemészerűen nem feltételezek a jelenlegi magyar politikai vezetőktől, de hát ettől figyeltelen az gondolom a szakmának viszont használni, akel ezt az eszközt és fontos azt látunk, hogy hol tartunk így a világban. Úgyhogy én nagyon szépen köszönöm Trixie, hogy megutattad ezt az eszközt nekünk, és aztán majd egyesetleg majd a jövőben, amikor már sok ország lesz benne, akkor majd még visszatérünk erre. Köszönöm szépen én is. Tehát az aráményünk, hogy ez az index meg ismétálható lesz, hogy lesz erre finanszírozás. Hiszen tényleg, hogy ha ezt évent, a két évente sokat több országgal meg lehetne ismétálni, akkor még sokkal látogok képet kapnánk, illetve a különböző változások is látotóak lennének, tehát azokon a területeken, ahol például azok a területek, ahol magyarországra beszéltünk, ahol nagyon-nagyon szükség lenne a változásra és a fejlődésre, tehát akkor látható lenne, hogy az a fejlődés valójában végbe megyem. Úgyhogy reméljük, hogy erre lesz látőségünk, addig is pedig reméljük, hogy ez egy hasznós eszköz lesz szakembereknek és szigileknek, és őt azt is reméljük, hogy ez a döntéshozókhoz is eljut és megfontolják azokat a néha megészállnásokorú adatokat, amiket ez az indexösszöfoglal. Köszönjük Trixie és köszönjük a nézőknek is, akik megnézték ezt a beszélgetést. Annyi biztos, hogy szükség van azokra, platformokra, oldalakra, amik fenntartják a diskurszust a drog politikával kapcsolatban, mi a drog riportáról próbálunk egy ilyet biztosítani, ami hát ugye egy non-profit szervezet részeként működik és hát nem kapunk semmilyen pénzt az államtól, tehát hogyha szeretnétek támogatni a drog riporterunkáját, hogy legyenek ilyen beszélgetések a jövőben, és akkor kérjük, hogy támogassátok a drog riportert. Sziasztok! Sziasztok!