 Podvėjų pasaulynių karųjų į kų supermažiau nišin, meti daugelį žmonių pradėjo ješkoti būdu, keptokiu nelaimio išvengtę teitėje. Ideja, kuria pasulė žanas mone, Francuzijos valstybės turnautais, o velio perėme Roberta Šumanas, tobeninis Francuzijos sušsineriai kaluministras, buvo suvienyti karo baroma jege, laikomas pramonės šakas, anglių ir plienų. Neurot ne sefrapa d'inkų, nį dansinį konstrukciją dansant. Neurot ne sefrapa d'inkų, nį dansinį konstrukciją dansant. Neurot ne sefrapa d'inkų, nį dansinį konstrukciją dansant. 51. šešio šalis Francuzijevo, ketėje Belgija, Italija, Luxemburgas ir Nydarlandai. Pasiraišio peryžiau sutarite, kuria buvo įsteikta Europos, anglių ir plieno bendriją, kuria administravo permojei vršvali stibinė institucija vyriausiai valgyba. Europos lyderiai siekė žengti tolių, tai 57. juokovų 25. jei pasaraši Romos sutartis, kuriu mes buvo įsteiktos EEB, Europos ekonominę bendriė ir Euratom, Europos atomines energijos bendriė. 68. pieras Verneris, Luxemburgo premieras. Pateikė Bendros valiutos įdėję. 77. paskiltame Vernerio pranešime, ragioną per 10 metų nusaklėsų, kur tie piņugų sajunga. Tačiau, po metų, jungtinės Amerikos valstyjos devalvavo dolerį. Beliau prasidėjo naustas krizė ir Vernero planas buvo atidėtas. Tad vieto į piņugų sajungos, kelios Europos valstybės pradėjo taikyti vadinamąje valiutos givate, kurinų statę valiutų kursų sviravimo rybės, kai kurių Europos valiutų ir dolerio aįžvilgių. Per 7. šios systemos givavimo metus, nuo jos sukurimo 70. reisys valiutų kursą buvo daug kartų tikslinami, o šali slyg pro besisų kančias durys, jie įstodavo, išstodavo ir vėl sugrįždavo. 79. ekonominias ir piņugų sajungos įdėje beladigimi. Buvo sukurta Europos piņugų sistema ir Europos valiutos vienetas ekių, kuris iš tiesų, buvo teremą valiutą, naudojama tikai apskaitos vienetas. Valstybės narės susitari, kad Europos piņugų systemoje jų valiutoms būs taikumą dviejų ir 25% sviravimo nacentrinio kurso ryba, tai buvo valiutų kurso mechanizmo pradžia. Tačiau tai įvykdyti valstybio narjų veriausybėms nevisada buvo langva, nuo 79. iki 87. valiutų kursą įbuvo korioguoti net 37 kartus. 86. valstybės narės pasrašė Europos bendrį jakta, kuriuo pirmą kartą būvai 6 mės paki jis taromas sutaritis. Europos bendruoje aktu buvo sėkema iki 93. sukurti tikra vedaus rinką, pagrista laisvų priekių žmonių paslaugų ir kapitalų judėjimų bejokių netariffinų suvaryžymų. 88. jis Eurovos komisijos primainkui žakui Delorui buvo pavėsta vadovauti komitetui, kurio iš vados tapo maestrihto sutartijas pagrindų. Deloro pranešymenų matyta ekonomina ir pinigų saingas sukurti trimis atapais. Primaimė daugiausiai dėmes suskirti centrinų bankų bendradarbevimų įdidinti. Jis buvo patvirtintas 90. liepos primaikai kapitalo judėjimas Europos bendrije atapo visiškai laisvas. 90. mantrųjų Vasario VII. Maestrihtė pasrašytą Europos saingos sutartys, kur nustatytas daisinis ekonomines ir pinigų saingos pagrindas metolės nijos kurimo ir sekmingo veikimo žingsnį. Sutartijanų matyta entro etapo pradžiai 94. šiame atepė būtų pradėtas ekonomines konvergensijos procesas, įstiktos institucijos, ir pradėtos procedūros jai pasiektim. Sutartys nustatį ir konvergensijos kriterijos, kurios valstybės narės privalėjo įvygdyti, kad būtų laikomos pasirengusiamis įvesti bendra valiute. Antraėme atepė įstiktas Europos pinigų atstutas EPI, savo veikla pradėjis 94. seuse 1. frankfurte. EPI atliuko visą perėngamį įdarbą būtiną, kad ECB galėtų perimtę cokomybė už pinigų politiką. 98. gegužia Europos saingos lyderiai ir finansų ministrai susirinko bryseliją, kad nuspręstų, kurios valstybės pasiekia pakankama konvergensijos lygi ir gali tapti pinigų saingos narėmis. Susirinkus jį tai pat paskirė 1. ECB pirmininką dėlama Doysenbergą ir kitus 1. vykdomosos valdybos narius. ECB kurtas 98. bryželio 1. vietoje EPI, ir perėmėjo būstinę frankfurte. Kartus visais Europos saingos valstybiu nariu nationalinį centrinį įs bankais, ECB sudarė Europos centrinį bankų sistema ECBs. 98. gegužia 31. Naktis buvo laikoma Eurogyvavimo predžia. Tada buvo nečiaukiamai nustatyti Eurus keičiamų valiutų perskeičiavimo kurusai. 36. etapas prasidėjo 99. sausio pirmą įvädvus bendra valiuta atsakumyviau špinigų politika iš nationalinį centrinį bankų perio ECB valdančiai taribai. Praėjus trėjams metams 2000. antrųjus palio pirmąje note ir monetos buvo džiūks mingais sutikti. Šmonės būrausiai prie bankomatu redamį viennį pirmųjų pasidžiaugti naujaje valiute. Trėjus metus saūra kaip oficelio valiute jau naudojo bankai Bersles ir finansiurinkos, tačiau notos dienos įstapo prieinamas kiekvienamų.