 I 2014 fejrer vi, at det er 200 år siden, at Danmark fik fem nye skolelåge. Det var nogle meget vigtige låge, for de delt så sementerede de undervisningsplikten. Og delt så røb resenterer de en markant udvidelse af de krav, man kunne stille til både lærer og elever i skolen. Her er den. Det er anordningen for almoveskolevæsen på landet i Danmark. Det er den 29.07.1814, og den er selvfølgelig skrevet med godtisk kunskrift, så det er svært at læse. Men det som er mest interessant i denne her sammenhæng, det fejrer vi til sidst der. Her kan man se, at det her har kongenskredet under. Der står Frederik, som nogen skulle være tvivl. Og her har vi det kongelige sejl, der er sat nede under. Og hernede er der simpelthen et underskrift for embedsmændende i danske kanteni. For 2014 var det eneste, man behøvede at lære i skolen, det var læsning og kristendom. Men for 2014 skulle alle børn også lære skrivning og regning. Hvis læren kunne synge, skulle han også undervise i sang. Og hvis han havde lært at undervise gymnastik, så skulle drengene undervise gymnastik. Så er der nogle andre fag, der kommer med, der bliver puttet ind i læsebøgerne, som man skulle læse om. Det var geografi og Danmarkshistorie, det var naturhistorie, der svarer til biologi. Og naturlærer, som er inform for fysik. Og så skulle man lære noget, vi kunne kalle samfundsfag, noget om landets låge. De skulle lære mere, fordi man i regeringen og forskellige andre steder samfundet, menede, at hvis befolkningen blev bedre oplyst, så blev hele samfundet bedre. Det blev som en et rire og bedre samfund. Hvis man forestiller sig i en bunde, som verken kan regne eller skrive, så er han en dårligere bundemand, end ham, der kan. Fordi kan man læse og skrive og regne, så kan man holde sig oplyst om de sidste nye udviklinger i landgruftsteknologi. Man kan skrive efter nye former for frø. Man kan lave budget over, hvad har jeg egentlig rullet til at investere i min mark. Man kan regne på, hvad man kan sælge sin kvæ for eller sin korn. Pirne skulle ikke være bundemand, men de skulle være gode husmøder. En god husmurre kan også regne ud, hvad hun handler for på markedet. Hun skal også kunne læse en kogbo, og hun skal måske kunne tage notator og regne ud, om hun skal bruge mere eller mindre til det brød, hun er ved at bage. Hun skal kunne hjælpe sine børn i skolen, og hun skal være en god støtte for sin mand. Så det var også vigtigt, at pirne lært lige så meget som drengene.