 Kapitel 1 i 5 uger i Ballong. Det er en LibriVox-inspildning, er det LibriVox-inspildning af Offenlige Ejndom, for udbuddeligere information eller for at melde dig som frivillig, besøg LibriVox.org. 5 uger i Ballong er Sylværn. Denne indlæsning er Christopher Hundstahl. Oversættelse efter den 23. er det Framske Akademisk prisbelønnet udgave. Anden udgave fra Andreas Skolts forlag, 1883. Indlæsning er Christopher Hundstahl, lydbo.com 2007. Fåg over at opleje sigeren. Hvis man skal sætte ord på, hvad videnskaben geografik og udpå, er det at beskrive og analysere jordens overflade. Denne landskaber, mennesker og dyreliv og dykke ned i denne jordlag og studere, hvordan vindene blæser. For kun halvanden hundet år siden var mægtige områder i det ændre Afrika næsten ukendt for europæerne. Man anede fra sporadiske kiler, at det vældige kontinent gemte på mystiske riger og lande, frode i vidsdragte skove, ende løse savander og søger så stor som havet. Men det var ulyrvanskeligt at udforske kontinentet og meget risikabel for de som prøvede. Mange døde af sygdom og udmattelse i de uegendentrængelige djunglevillenes. Øndre tørste i hjælp i det tørgner, og igen andre ble myrtet på bestialsk vis af fjentlig sendet indfødte. Den ukulige engelske globetrotter, Dr. Samuel Ferguson, sætter sig for at gennemføre det risikable eksperiment og udforsker Afrika fra Øst til Vest ved hjælp af sin luftballon. Ledsade af sin nære vinskotten Dick Kennedy og den tro-genor Joe. Romanden rummer ikke alene de tre opdægtede heldes enestående fær over det ukendte land, men giver også et indblik i de mange autentiske ekspeditioner, som dengang blev forsøgt foretaget i det ændre Afrika, ikke i sjælden med tragisk ændeligt. Meget har ændret sig i hvor viden om kontinentet, og ikke mindst af vores syn på de afrikanske folkeslag, blev nået mere nyangseret, siden Sylværen skrev romanen i 1863. Ikke de stå mindre, giver romanden et intressant, og sjælden billede af et oprindeligt Afrika fra før den tid, hvor europæeren får alversat sit præ på kultur og landskab. Dr. Ferguson er videnskabsmand, og ikke verken missionær, kolonialist eller soldat. Derfor bærer ekspeditionen præ af at være i jagtagene, snarere en transformerende, og oplejt sådan undskylder, at visse passager bærer præ af lidt forkølse, men bedre lytterende rindre, at den danske vinter 1807 langt fra var kunne sammenligne med centralafrikast tropeklima. Første kapitel. En stærkt applaudiret tale. Dr. Samuel Ferguson præsentiers. Ekseltior. Doktorens portræt. Infatalist. Midtag i Travellers klubben. Den 14. januar 1862 holdt det kongelige geografiske selskab i London et atalriget tilhøjere besøgt møde på Waterloo-pladsen nr. 3. Presidenten, Sir Francis M, giv også en herede kolleger en vigtig meddel til en tale, der hybigt blev afbrudt af stærke bifald. Den endte omsider med nogle begejstrede fra sig, i hvilket patriotismen gav sig luft. England har bestandet gået i spidsen for nationerne. Til nationerne går, som man vil have lagt mærket til, altid i spidsen for hinanden. Ved den uforfærdighed, hvormed det sønner har givet sig ud på geografiske opdagelsesrejser, der hørte set almindeligt bifald. Dr. Samuel Ferguson, en af detts navn kondtige sønner, vil ikke svigte sin herkomst. Det er det forsøg, vil der, som det lykkedes, fuldstændig gør, og forbinder de spredte kunskaber om Afrikas beskaffenhed, og der, som det strander, vil det i det mindste stå, som en af menneskeårens stristeste planer. Der hørte sådan hæftig banken med stokke. Hurraa, hurraa, udebrud for samlingen, der følte sig elektrificeret, at disse opindlende ord. Livet, den kækkedokter Ferguson, rubbede en af de iueste blandt tilhøjrene. Begeistret rom, lød fra alle sider. Fergusons navn var på Alice Leber. Overalt udtalte man den mest livende beundring for ham. Det var så meget myersmierende, som for samlingen overvarende bestod af uforfærdighed rejsele, hvis bevægelige temperament havde ført, og endnu stadig førte dem om til alle fem verdens dele. Ærlig var de mere eller mindre fysisk eller moralsk onslubbende fra skibbrud, fra ildsvårene, fra indianers tummehauker, fra affrikanske menneskeedere, og fra hundrede af andre farer og rejslere. Men inden det kunne dæmpe deres hjertesbanken under Sir Francis M.'s tale. Og i mans mine havde sikkert ingen taler gjort så meget en lykke i det kongelige geografiske selskab i London. Men i England bliver begejstringen ikke stående ved ord. Den slår mønt, endnu hurtigere end selve The Royal Mint. Der blev under selve mødet mortiret en opmundringspremie til fordel for Dr. Ferguson, og den kom til at beløbe sig til 2500 budstærling. Den betydelige sund stod i forhold til det betydelige foretagende. Et af selskibbes medlemmere, interprelieret presidenten, havde han vil gerne vide, om Dr. Ferguson ikke ville blive forestillet for medlemmerne. Dr. er redet til at hilse på forsamlingen, svarede Sir Francis M. Lad ham komme, ropte man. Lad ham komme. Det er godt med egen ord at se en mand, der i besidelse er en så uhørt dristighed. Måske, sagde en gammel apoplektisk søgkaptein, har det til næsten utrolig i forslag ikke haft anden hensigt, end at mystifisere os. Og der, som Dr. Ferguson ikke eksisterede, ropte en undskabsvun stemme. Lad dr. han komme, var Sir Francis M.'s korte og tørresvar, og under en sandt bifaldstorten trotte dr. han ind, uden selv at være i mindste måde bevid. Det var en mand på om 30-40 år, er almindelig højt og vigt. Hans sangvinske temperamang rybede sig i en stærk rød ansigsfarve. Han havde regelmæssigt træk med en meget skarpt formel næse, en næse eller skibstav. Så lød, som den passer sig for en mand, der er bestemt for opdagelsesrejser. Hans mileøjne, der havde et betydelig mere intelligent end dristigt udtryk, gav hans visionomi en høj grad af øne. Hans arme var lange, og han bevægede sine fødder fremad med faste, sikre skridt. En rolig alvor gav sig til kende gennem hele dr. hans person, og når man så ham, var det umuligt at tro, at han kunne være med til blot den uskyldeste mystifikation. Hurrarne og bifaldstytringerne hørte i virkeligheden heller ikke op, og i det øjeblik, da dr. Ferguson selv med en elskværdig håndbevægelse popped tavsid. Han gik ind til den lene stule, der var ham forebeholdt. Derpå lyftede han stående og med en fast energisk glans i sit blik pegefingeren på højre hånd op imod himlen, åbneet munden og udtalte det igene ord. Excellesjår! Aldrig havde en uvendte interpralation af de her Brighton og kopten. Aldrig et forlandende om ekstraordinære bevillinger af Sir Francis Palmerston gjorde det en så glimmerende lykke. Sir Francis M.'s tale var langt overgået. Doktoren viste sig på en gang sublim, stor, et drolige og mådeholde. Han havde sagt de ord, der passede til situationen. Excellesjår! Den gamle synkaptein forlangte, at hele Sir Ferguson's tale skulle inføres i de kongelige geografiske selskabsforhandlinger. Hvem var der denne doktor, og hvilket foretragende var det han ville offere sig til? Den unge Fergusons fader, en dygtig kaptein i den engelske marine, havde lige for drengens tidligste tid, gjorde tyndsønd fortrolig med sin stillingsfar og eventyr, og dette barn, der aldrig synes er kendt til frygt, viste hurtigt en livlig ord, en fremdad higende intelligens, en øjnsynlig tilbøjlighed for videnskabelige arbejder, men dess uaktet forblevede han ingen låne upraktisk. Han rybede samtidig hermed en ingen låne almindelig smidighed til at finde sig til ret i alle forhold. Han havde aldrig været for langt med noget. Ikke en gang med sin første gaffel, der dog ellers plejer at volle børn så mange genvårdigheder. Hans indbildningskraft opflammede snart ved, at læse om dristige foretager og undersøgelser til søs. Han fuldte med lydenskab opdagelserne fra den første halvdel af det 1900'e. Han drømte om den hedder, der var vunden af folk som Mungo Park, Bruce, Calais, Le Valier, og rimeligvis også South Corks. Jeg mener Robinson Cruces, der ikke forekom ham mindre end de andres. Hvor mange timer tilbrakte han ikke med ham på hans ø. Under tiden billigede han den fortabte matrosis idéer. Under tiden drøftede han hans planer med ham. Han ville i enkelte ting have hendet anderledes og måske bedre, men sikkert er det, at han aldrig ville have forlagt denne ø, hvor han var lykkelig som en konge uden undersutter. Aldrig om han kunne være blevet en admiral over hele den engelske flåde. Selvfølgelig udviklede disse tilbøjligheder og sværmerier sig under hans evn tyrlige ungdom, da han fuldte sin fader til alle fire verdenskjørerne. Denne, der var en dannet og oplejst mand, undlud heller ikke at lede barnes let på virkelige sænd ved alvorlige studier i hytografi, i fysik, mekanik, blandet med en lett tilsætning af botanik, medicin og astronomi. Ved den brave kapteins død, hadde Samuel Ferguson da dengang var 22 år gammel, allerede rejst verden rundt. Han lå sig optage i det bængaliske officierskorps og udmærket sig i flere træfninger. Medan denne soldater tilværelse, huved har mægget, han brød sig kun lidt om at byde, og har holdt endnu mindre i at lyde. Han indgav da sin ansøgning om afsked, og halv jævne, halv botaniserende gennemvandret, had den indiske halvø fra Calcutta til Surrate. Det var for ham en ganske simples baseretur. Surrate ser vi ham gå til Australien, og i 1845 tagt Deglig den expedition, som kapteins stevert førte, og som havde til hensigt at opdage det kaspiske hav, som efter sigende skal findes i det indre af Nyhålland. Samuel Ferguson kom i 1850 tilbage til England, og mere end nogen sene besat af opdagelsesjevelen, lidsæd han ind til 1853, kapte en makløre på hans togt omkring det amerikanske fast land, fra Beringstrædet til Kapfervild. Fergusons helbred modståede ude mærket alle anstrængelser, og trossede et vær værlig. Han befandt sig yperlig, selv hvor han var udsat for de største savn. Han var et mønster på den fuldendte rejsne, hvis mavet trækker sig sammen eller udvidder sig efter for godt befindende, hvis ben bliver længere eller kortere, ganske efter det improviserede leges beskaffenhed. Der kan falde i søen på hvilken som helst tid af dagen, og vågene op til hvilken som helst tid af natten. Det vildt derfor ikke på nogen måde for Bause, fra 1855 til 1857, og genfindet var utreddelige rejsne i Øst-Tibet, som brødderne Schlakkenvejts ledsager. Onder disse forskellige rejser var Samuel Ferguson en såre flitig og såre interessant korrespondent til Daily Telegraph. Det er det blad, hvis oplag udgør 140.000 eksemplarer om dagen, og som bliver læst af mange millioner. Man kendte derfor også godt denne doktor, skønt han ikke var medlem af noget som helst lært selskab. Verken er de kongelige geografiske selskaber i London, Paris, Berlin, Vien eller St. Petersburg, eller nogen opdagerklub. Ja, ikke en gang af Royal Polytechnic Institution, hvor hans ven statistikeren Cockburn indtog fortsædet. Man fortæller, at en englænderende dag kom til gent i den hensigt og bese i søen. Man lå ham stige op i en af disse gammeldagsvånene, hvor man sad på langs, ligesom i omnibuserne, og tilfældigvis kom hvor englænder til at sidde så ledes, at han vente ryggen til søen. Vånen kørte ganske rolig rundt, uden at han tænkte på at vinde sig om en eneste gang, og han kom tilbage til London, indrygt over den herlige gansersø. Dr. Ferguson derimod hadede ven sig om. Han havde gjort det mere en en gang på sine rejser, og det så godt, at han havde set meget. Men her i, alledet han foryver et kunstig natur, og vi har gode gråne til at tro, at han var en smule fatalist, medan en meget orthodox fatalist. Han påstod, at en ubetvindelig magt drev ham fremad på hans rejse, og at han gennemløb hverden ligesom et lukk motiv, hvis retning var en, og ikke det selv bestemmer. Man kan da ikke forbaufses over den kold blodighed, hvormed han modtog selskabetes bifaldsyvedringer. Han var hevet over den slags sager, da han verken føles så trykket af stolthed eller af forfængelighed. De forslag, som han havde henvendt til presidenten, Sir Francis M, forekom om ganske simpelt, og lavede en gang mærke til den umodelige virkning det fremprakte. Efter mødet blev doktoren ført til Travellers klubben i Paul Maul. Et prægtigt festmåltid lød sig her anrette, og vintede på ham og hans ledsagerer. Antallet af retterne, og vintene stod fuldstændig i forhold til den vigtige anledning, og størren, som blev budt om, var ikke en tomme mindre end Samuel Ferguson selv. Naturligvis blev der udbrat talrige skoler for de stolte rejsene, som havde gjort sig berømte på Afrikas jordbund. Man lød dem leve, eller tømte mindebejerne for dem, og på god engelsk vis lød man disse skoler følge på hinanden i alfabetisk orden. Men da hele rejken så var gået igennem, kom turen endelig til Dr. Ferguson, som med sit næsten utrolig i forhævne, skulle forbinde disse rejsenes arbejder med hinanden, og fuldstændig gør den lange rejke af opdagelser i Afrika. Slut på kapitel 1. 5 uger i ballong er sygelværen. Andet kapitel i 5 uger i ballong. Det der LibriVox-inspilning. Er det LibriVox-inspilninger offentlig egendom, forudblodligere information, eller for at melde dig som frivillig, besøg LibriVox.org. 5 uger i ballong er sygelværen. Denne indlæsning er Christopher Hundstahl. Andet kapitel. 1. artikel i Daily Telegraph. Strid mellem de lærte. Peter Marn understøtter sin ven, Dr. Ferguson. Man ingår vedemål. Der gør os doktoren forskellige forslag. Dagen efter offentlig gjorde Daily Telegraph i sit nummer for den 15. januar en artikel så lydende. Afrika vil endelig afsløge sine store, yde-egnes hemmeligheder. En moderne ædip vil gires nøglen til denne gåede, som de lærte i 60'ens, 20'e og 100'e ikke har kunnet udtid. Fordom blev det at følge nien skiller betragte sig med et vanvidtigt foretagende, en Kimæa, der aldrig kunne virkelig gøres. Men det skal ikke længere vedblive med at være så ledes. Tre veje er blevet åbnet for den moderne civilisation. Er Dr. Bart ind til Sudan og følge Danhams og Klappertons spor. Er Dr. Livingstone ved hans utrættelige undersøgelse, lige fra det gode hos Forbjav til Sambesi-basinget, hvor kapteinerne Burton og Speek vil opdalesne af de store indresøger. Disse to vejs skeringspunkt, hvor til endnu ingen rejsen er kommet, er hjertet af selve Afrika. Det er imod dette punkt, at alle bestrebelser bør rettes. Disse arbejder af videnskabens uforfærdede banebrudder skal nu forines ved et dristigt forsøg af Dr. Ferguson, hvis dygtige undersøgelser, hvor lærte ofte har haft lejlighed til at beundre. Denne uforfærdede opdalesesrejse akter i Ballong og gennemfager hele Afrika og Øst til Vest. Hvis vi er rigtig underrettet, vil øjen Sandsibar på Østkøsten blive udgangspunktet for denne overraskende rejse. Om enepunktet kan ene forsynet vide besked. Forslaget til denne videnskabelige ekspedition fremsattes i går offentlig i det kongelige geografiske selskab, og en sum af 50.000 pund bevidedes til dækning af de med foretagende, forbundende omkostninger. Vi skal stadig bringe våre læsere og meddeleser om dette forsøg, der er ene stående i de geografiske analer. Som man lidt kan forestille sig, vagtede denne artikel ud modelig objekt. Men i begyndelsen fremkaldte den en stor mavis tro, og Dr. Ferguson blev ganske simpelthen set for en opdægtet person, opfundet af Mr. Barnum, der efter har arbejdet i de forenede stater, berægte sig til også at bearbejde de britiske øger. Et spøgende svar udkomte igenst februarhæftet af Bylthorne, du lader sig sige, til Geografik, hvor der på en onfull måde blev gjort løgere med det kongelige geografiske selskab i London, med Travelersklubben og fest med dans uhy og større. Men Dr. Petermann brugte igennem sine i Gotha udkomede geografiske midteilungen af alle disse sputterer fuldstændig til tavshed. Dr. Petermann var personligt bekendt med Dr. Ferguson og gik i borgen for sin uforfærdet ven. For øvet blev snart en hver tvivl umulig. I London gjorde man tallere i forberedelse til rejsen. Fabrikkerne i Lyon havde modtaget en betydelig bestilling på silke til tilvirkning af ballongen, og endelig stillede den britiske regering Transport Dumbon Resolute og Carpdrain Bennett til Doktorens Rådighed. I alle blader og tidskrifter læste man lykkeønskninger og opmundringer. Kunde i amerikanske så ikke uden en viss misfornøjelse end så den ære forbeholdt England. Spøgn over Doktorens forslag og opfordret ham til at fortsætte rejsen lige til Amerika, da han var så godt i gang. Betydelig vedmål blev indgået i London og det øvrede i England. 1. Om Dr. Fergusons tilværelse var virkelig eller blot tænkt. 2. Om selve rejsen, som efter nogens mening ville komme i stand efter andres ægge. 3. Om hvorvidt det ville lykkes eller ikke lykkes. 4. Om sandsynligheden af, at Dr. Ferguson ville komme tilbage eller ej. ærele mennesker, troende og vantro, lægmænd og lerte havde deres blikke henvendt på Dr. Ferguson. Han blev dagens løge uden at han selv havde nogen anse derom. Men forhørte man sig hos ham, neddele han vilet når i aktige oplysninger om sin ekspedition. Han var yderst omgængelig. Og det mest ukunstnede mennesker af verden, gjorde et indfand der så, som man let kan tænke mere end én dristige eventyr, der ville dele æren og faren ved hans foretagende. Medan han afslog deres tilbud uden at angive nogen grunder til. En mængde opfindere af mekanismer til at styrre luftballong og indfanser for at foreslå om deres system. Men han ville ikke antage nogen af dem. Da man spurte ham om han havde gjort nogen opdages i den retning, nægtede han at udtale sig og beskiftede sig ivrigere nogen scene med forberedelserne til sin rejse. Slut på andet kapitel, tredje kapitel, Doktorens vind, hvorfra deres vindskab skrev sig, Dic Kennedy i London, et uvendet forslag, Doktor Ferguson's himmelighed, Doktor Ferguson hed en vind, Ikke hans andet jeg, hans alter ego, til vindskab kan ikke bestå mellem fuldkomne identiske væsner. Men selvom de besad forskellige egenskaber, til bojligheder og temperament, havde Dog Dic Kennedy og Samuel Ferguson ét og samme hjerteslag. Dic Kennedy var skottet i årets fuldste forstand, en åben bestemt karakter. Han boede den lille stad Leith i nærheden af Ettenbørg. Under tiden var han fisker, men fremfor alten ivrigere, hvad der ikke juster altså underligt hos en kaldedun i en søn, der tilmede også er meget fortrolig med højlændernes bjerge, han havde ord for at være en udmærkeskøtte, og hans ry i såhens ene var heller ikke i mindste måde overdravet. Kennedy's udseende mindede meget om halbert glændnings, så ledes som Walter Scott har tegnet ham i klosteret. Han var over 6 engelske fodhøj, behagelig og utvån i sin måde at være på, og ved siden da, udrustede man herkulisk styrke. Hans ansigt, der var stærkt brunet af solen, de sorte livfulde øjne, en naturlig dristighed, og overhovedet noget godt og sikker de hele hans personlighed talte i høj grad til Scottens fordel. De to venner havde stiftet bekendtskab i Indien på en tid, da de begge var ansatte ved det samme regiment, mens Dick, Jadetier og elefanter sygte Samuel efter planter og insekter, og få overdygt døren de to på hver side område. De unge mænd fik aldrig lejlighed til at redde hinandens liv, eller yde hinanden andre væsentlige tjenester, men etter på grund deraf udviklede der sig et intim venskab mellem dem. Skæbnen skilde dem stund omad, men sympathien forindede dem etter. Efter deres tilbage kom de fra hinanden på grund af doktorns langvarig ekspeditioner. Men når han ved det tilbage, forsymte han aldrig at skænke sin stolte ven til telskab i nogle uger, selvom også hans tid var stærkt optaget. Dick talte om det forgangne, Samuel råstede sig til det tilkommende. Den ene så fremad, den anden tilbage. Hos Ferguson var der han stadig uro og fremad streben, hos Kennedy en fuldstændig ro. Efter sin rejse til Tibet forholdt doktoren så stille, næsten hele to år uden at tale om nye opdaleser. Dick and to, at hans tilbøjlighed for rejser hans begærlighed efter eventyr havde lagt sig, og han for sit vedkommende var meget glad derovre. Seen eller tidligt ville det dove ende dårligt, tænkte han. Hvor vant man ender til alle slags mennesker, kunne man dove ikke udstrafet blive ved med at rejse mellem kanibaler og viledyr. Kennedy opfordrede derfor Samuel til at slå sig til ro, da han allerede havde gjort nok for videnskaben, og havde gylte i krav på menneskigheds taknemlighed. Doktoren indskrænge sig til ikke at svare noget her på. Han vidde blevet ved at tanke full, hendgage sig til himmelige beregninger, og eksperimenterede hele netter igennem med underlige maskiner, som ingen kunne blive klå på. Det var tydeligt, at agerede store planer i hans hoved. Hver det han grunder på, spurte Kennedy sig selv, da hans ven havde forlagt ham, og i januar måned var ven tilbage til London. Inmorgens don fik han der vidde igennem artiklen i daglig telegraph. Den galning, den vanvittige udbrudhand, rejse tværs over Afrika i Ballong, blev manglet blot. Det er altså de, han har grunnet på i to år. Når man samtidig med disse udrop tænker sig jevre og drøg en nævslag i panden, har man en forestilling om, hvad den skikkelige dæk tog sig for, mens han talte så ledes. Da hans husholderske, gamle Elsebad, erklærede det muligvis kunvandsbøj svarede han, kender jeg ham måske ikke, eliner det ham ikke fuldstændig. Jeg vil sagtens misundlige på ørenden, kan jeg tænke. Siden han vil rejse gennem luften, men jeg skal nok forbygge det. Lod man ham følge sit eget hoved, rejster han vel en skønne dag gærne til månen. I en tæmlige og rolig stemning tog Kennedy samme aften plads i et jernbanetog og intraf den følgende dag i London. Trækvarter efter, afleverede en vogn ham ved doktorens lille hus. Soho Square, Greek Street, hans DA vil trappe, og gager til kende ved fem kraftige slag på døren. Ferguson lukkede selv op for ham. Dick sagde han, uden senderlig overraskelse, Dick i egen person svarede Kennedy. Hvor ledes min kære Dick? Du i London, midt under vinterjagten. Ja, som du ser, jeg er i London. Og hvorfor kommer du hertil? For at forhindre en stor dorskab. En dorskab, gensu doktoren. Er det sand, hvad den avis fortæller, spurte Kennedy, i det han ragte ham numret af Daily Telegraph. Og det er det, om du taler. Aviserne er så ene, de skrev det nu tildags. Men tatt over plastik. Tak, jeg skal ikke stede. Tænker du virkelig på at fortage denne rejse? Ja, unæggeligt. Mine forberedelser er på gode vej, og jeg. Hvor findes disse forberedelser, burde Kennedy? Simer det, så jeg kan tilindegøre dem alle sammen? Den skigelige skotte blev hæftige, for at ramme alvor. Rolig, kære Dick, vedblivt doktoren. Jeg forstår, at du har taget mig i løg op. At jeg endnu ikke har medtikket dig mine planer. Han kalder det nye planer. Jeg har været meget beskiftet. Ved blev Ferguson uden at lægge mærke til afbrudelsen. Men jeg forsikrer dig, at jeg ikke ville være rejst uden først, og have skrevet det til dig. Hvad broder jeg mig om det, sagde Kennedy? Jeg har nemlig senere taget dig med mig. Skotten gjorde et spring til siden, som kunne have gjort en gemseære. Ja, så, sige han, du vil altså hære, at man skal sætte os begge to i gale huset. Jeg har gjort bestemt regning på dig, kære Dick, og jeg har valgt dig med forbi-gåelse af mange andre. Kennedy stod al dels slagende for bavselse. Når du blot i ti minutter har hørt på, hvad jeg vil sige dig, så var jeg doktoren Rolig. Vil du tagge mig? Taler du for alvor, spående Kennedy. Jeg har fuldstændig alvorlig, svarede Ferguson. Men vil jeg nu nægter og følge med? Det gør du ikke. Sæt nu, jeg gjorde det alligevel, så rejser jeg alene. Lære sætte os, sagde Jæon, og tale Roligt om sagen. Så frem du virkelig ikke spøger, at det ville nok uvanvære og drifte den sagen noget om hyggelighed. Læres gør det, og samtidig spiser vi frukkost. Hvis du ikke har noget derimod, kan jeg dække. De to venner satte sig lige overfor hinanden ved et lille bror, hvor der stod et helt bjerg af smørrebrød, og nu hyrer T-maskine. Kære Samuel, sagde Jæon, dit forslag er vanvidt. Det er uudførligt, og du kan aldrig mene det alvorligt. Om det er uudførligt, for vi har se, når vi har prøvet det. Men det er netop det, som vi ikke vil gøre. Hver så god at sige mig, hvorfor? Øjner du da ikke farer og hindringer af alle slags? Hindringerne, svaret Fokkerson alvorligt, er opfundet for at overvindes. Og farerne, hvem kan undgå dem? Alt er far her i verden. Det kan være yderst farligt at sætte sig ved et bror, eller ta haten på hovedet. Hvad der skal ske, det sker. Og hvad der ikke skal ske, sker alligevel ikke, og man så rejser Afrika tyve gange igen. Pasjard, afbrød, kende de her med et skulertræk. Du er der altså stadig fatalist. Stadig, men i årets gode forstand. Lad os derfor ikke gruble over, hvad skæbnen kan forbeholde os. Og lad os aldrig glemme det gode, gammel årets brug. Den drukner ej, der hænges skal. Her til, hvad der indrede svare, hvilket dog ikke hindrede kende de i at fremdrage en lang række bevise, som man let kan tænke sig til, men som det her vil blive alt for langsomt i dig gentage. Men, sagde han efter en time svarmdebat, hvis du absolut vil gennemrejse Afrika, hvis det er det endelig anøvendigt for din lykke, hvorfor sig ikke vælge de almindelige veje? Og, svare doktoren med liv, fordi alle forsøger dem hed til at mislykke det, fordi såover ordentlige talerier ofre er indskabet på de affrikaniske maratyres liste. Lige fra Mongol Park, som blev mørtet ved Nigøren, til Vogel, som forsvandt ved Vardae, lige fra Ordne, som dede ved Murmure, og Klapperton, der fandt sin grav i Sakautu, til fransk manden Masson, lige fra Majorlang, til Rochet, fra Hamburg, der blev mørtet i 1860, fordi det er jo muligt at kæmpe mod elementerne, mod sulden, mod tørken, feberen, mod de vilde dyr, og endnu vildere folkeslag, fordi det, som ikke kan bringes i stand på den ene måde, må fortages på den anden, og endelig, fordi man må gå ved siden af, eller over, hvor man ikke kan passere lige frem. Ja, når det blot galt om at komme over, svaret kender de, men at rejse gennem luften. Jeg har indtid at frygte svaret doktoren, med den største ro af verden. Du kan nok tænke, at jeg har taget mine forholdsregler, så at jeg ikke behøver at være bange for at falde ned med min ballong. Skulderen træffer uheld, ved jeg igen befind mig på jorden, under en opdalesrejsende normalomstendigheder, men du må ikke gøre regning på, at min ballong skal svikte mig. Det må man jo netop håbe, svaret kender de. Nej, kære Dick, jeg achter ikke at skille mig vidt, før jeg kommer til Afrikas vestkyst, men den er alt muligt. Uden den er i hjemfaldens alle, sådan expeditioner, svændelige farer og hindringer. Med den behøver jeg verken at frygte hede, eller regn, eller storme, eller usundt lime, verken vilde dyr, eller mennesker. Er det for varmt, stiger jeg i vejret, når jeg er fri, så daler jeg. Møder jeg et bjerg, hever jeg må over det. Jeg går over afgrundene, og floderne. Jeg behersker stormene. Jeg iler fremad, uden anstrængelse, og stanser uden trang til at vile mig. Jeg svever henover nye byer. Jeg flyver med stormens fart, snart højt op i luften, snart hunderet fod over jorden, og Afrik kan opholdes, under mine øjne, som et stort kort. Den brave Kennedy begyndte at føle sig bevæget, og alligevel svimmelede for ham ved det skue, der fremmanedes for hans blik. Han betraktede Samuel ved beundring, men også med frygt. Han følte sig allerede gynget frem og tilbage op i det uendelige rum. Når så ledes, men kære Samuel sagde han, du har altså opfundet nyd til at styre ballon. På ingen måde, det er en utopi. Men så går du hvor hen forsynet vil, men alligevel høst til vest. Hvor ledes det? Fordi jeg gør regning på passatvinnene, der har en stadig retning. Åre ja, var ad Kennedy, og synes på nye overvejsering. Jeg er ganske vist. Det er en omstendighed. Inomstendighed? Nej, min brave vind. Det er alt. Den engelske regering har stillet et transportfortog til min rådighed, og vi i således, kommende overens om, at tre eller fire skipe skal krydse på vestkysten ved den tid, vi tør an til, at jeg kommer der til. Om højst tre måneder vil jeg være i Sandsibar, hvor jeg vil fylde min ballon, og derfra vil vi stige op. Vi, udebrud, Dick, har du endnu invænger at gøre, sagde Ferguson. Dick svarade. Invænger? Jeg har tusinde. Jeg vil sige mig blandt andet, når du gør regning på at se landet, og pror at tænke og heve dig efter behag, kan du ikke gøre det uden at tabe din gas, der findes tid til ingen anden måde at gå til værs på, og det er netop det, der har hindret lange luftrejser. Min kære Dick, jeg vil blot sige dig den eneste ting. Jeg vil ikke komme til at tabe et eneste atom gas. Ikke den mindste smule, kan jeg forsikre dig. Og du daler lige vel efter behag? Efter behag, svarede Ferguson. Hvorledes kan Dicko til, spurgte Dick. Det er min himmelighed, Gare Dick. Er tilud til mig. Og lad mit valdsprog også være dit. Excelsior. Lad gå med Excelsior, svarede Jageren, der ikke forstod et ordletin. Men han var fast bestemt på med alle mulige midler og sette sig mod sin vens afrejse. I midler tid lod han som om, han gik ind på hans planer og nåddes med at anstille sin i jakthalser. Slut på. Tredje kapitel. Fem uger i Ballong. Er sygelværen. Fjere kapitel i Fem uger i Ballong. Det er der en LibriVox-inspildning. Er det LibriVox-inspildninger og offentlige ejendom, for udblodligere information, eller for at melde dig som frivillig, LibriVox.org. Fem uger i Ballong. Er sygelværen. Denne indlæsning er Kristoffer Humsdal. Fjere kapitel. Opdalesrejse i Afrika. Bart, Richardson, Overwick, Burton & Speake. Den luftige vej, Dr. Ferguson aktet at følge, var ikke blevet valgt på lykke og form. Han havde alvorligt sat sig ind i sage, og det var ikke uden grund, og det var ikke vigtigt, at stige op på øen Sandsibar, der ligger tæt ved Afrikas Østkøst, under 6 grader sødelibrate. Det vil sige 430 geografiske mile sød fra Equator. Fra denne ø, var den sidste expedition udgået, der afsendtes over de store søger, for at opdane en skiller. De undersøgelser, Dr. Ferguson hopped, og forbindet med hinanden, var hovedsaglig, Dr. Bart, og spik fra 1858. Dr. Bart var en hamburgere, der for sig, og sin landsmand, Overvik, udvirket tilladelse, til at få ene sammen med Englanderen Richardson Expedition til Sudan. De gik fra Tunis og Tripoli til Morsuk, på udstaden i Fassan. De havde forlået i den lige linje, og giv en omvej mod vest, hen i mod chat. Efter at have lidt plønneringer nåede deres karavan i oktober til den store Oase Aspen. Dr. Bart, skildes derfor sin ledsager, giv over en udflug til byen, Agates, og forenede sig derpå Atam Expeditionen, der fortsatte rejsen den 12. december. Den nåede provinsen, der marku, hvor de tre rejsende skildes fra hver andre, i debat to var en tecanum, hvor han også er ankom, efter store anstrengelser. Til tross for en hæftig feber, har han denne by den 20. marts kun fuldt af én instagener. Hensigt med hans rejse var at opdage chat-søen. Efter at have besøgt mange hvile egne, udsat fortallere i savnerfarer, og efter at have både Richardson og Overvig, havde fundet deres grav i det afrikanske land, nåede han indelig til Thumbuktu, hvor han måtte tilbringe åbentlange måneder under stedet i Plæarir, Scheiken, dårlig behandling og alle hånde i lændigheder. Men en kristens nærvej altså i byen kunne han ikke længere at tåles, og få lagerne truet med at belejre den. Doktorne forlod den da den 17. marts 1854 trakser tilbage til grænsen, kom til Kano i november, og gensov enlig tripoli i slutningen af august 1855. Det var Barts dristige rejse. Doktor Ferguson optaget om hyggeligt, at han havde stanset under 4 grad nordlibræte og 17 grad østelig længde. Lad os nu se, hvad Løjtenand Berton og Spig tog sig for i det østelige Afrika. De tidligere togter, der var sent op af nielen, havde tross alle anstrengelser aldrig formået at nå til denne flods hemlige kiler. Siden dette og 100s begyndelse havde næsten hvert år dristige rejserne begyvede sig ud på undersøgelser i disse farfulle ejene. Men i de 18- og 100-er, der var hængået siden Næros sendebud fordom Noget den 9. grad, havde man ikke vundet meget over 300 geografiske mile. I år 1857 udsendtes endelig Berton og Spig, Løjtenander i den vengaliske her, at det geografiske selskab i London for at undersøge de store affrikanske søger. Den 17. juni forlod de Sandsibar og trængte lige frem mod Vest. Efter fire måneders uhørte lydelser nåede de udplønrøde og efter deres drager og var slået i hjælp til Casay, en mødeplads forhandlende og karavaner. De befandt sig midt i månedlandet og samlet der yderst værdifulde oplysninger om disse egne sedder og skikke. Regeringen og religion dyre og plante liv der efterstyrde de deres vej mod den første af de store søger, Tankanika, der ligger mellem 3 og 8 grader sødelig bredte. De nåede der til den 14. februar 1858 og besøgte folkeslagene ved dens bredere, der forstørste delen hva' kan i baler. De ventte tilbage 1826. maj, kom til Casay den 20. juni. Medtaget af anstrengelser månde Berton blive der i flere måneder men Spik gjorde en udflug mod Nord på mere end 300 engelske mile til Søen-Ukave som han opdagede den 30. august Men han fik dog ikke mere end begyndelsen af den at se. Han kom tilbage til Casay den 25. august og begagte sig til lige med Berton på rejsen hjemmet. De geografiske selskab i Paris tilkandede dem sin prisbelønning efter han lige var ventet tilbage til England. Dr. Ferguson optegnede nøjagtigt at de værken havde overskadet den anden grad sidelig bredte eller den 29. grad østelig længde. Sa en drejelse altså om at få ene Bertons og Spik's undersøgelser med Dr. Bart Det vil sige, bestemme sig til at gennemrejse en landstrækning på mere end 12 grader. Slut på 4. kapitel 5. kapitel Kende de strømme Det er personlige steder, hvor i flertal Det er ikke indvindinger Hvad der er mellem Passons 2 spiser Spik's og Grant Andre opdager og Dr. Ferguson påskyndede kraftigt forberedelsen til sin rejse Han letes selv konstruktionen af sit luftskip og kunne derved i aftale lave sød om den forandrede metode som blev fuldt for denne balans vedkomne Allerede længde havde han sysselet med studiet af det arabiske språ sammen med de forskellige månader af Mandinkus-språet og han havde gjort hurtigere fremskridt takket ved hans naturlige anlæg for språ I milde tid ved hans ven Jæon ikke et skridt for hans side Formodeligt frygtede han for at doktoren skulle tage flugten Han holdt stadig de mest overbevisende taler for Samuel Ferguson Men den uforfærdede doktor ville ikke lade sig overbevise Den strakke skåd det var virkelig at beklage Han kunne ikke betragte den naturblå himmelvelving uden mørke anelser Han havde stadig i søvne en svimlende fornemmelse af at blive gønget højt op i luften Og ved at natt drømte han at han faldt ned fra umodelige højder Vi bør tilføje at han under disse forfærdelige drømme et par gange trillede ud af sengen Og det første han gjorde efter vi har kommet på fod igen var at vise Ferguson en stor bule som han havde fået i hovedet Og dette tilføjet han gået mod et og kun tre fods højde Når man får en sådan bule efter et så lille fald så kan du selv døme forledes det vil gå på din tur Men ikke en gang denne melancholske appell giver noget indtryk på doktoren Vi kommer ikke til at falde, sagde han Men hvis vi nu er livel falder ned det gør vi ikke Det blev sagt så bestemt at Kennedy ikke havde noget at svare hvad der især opgivet ikke var at doktoren tyndes fuldstændig at oversee ham Han betrægtede ham som ugen kalligt bestemt til at blive hans ledsære i luften Det er det kunne ikke være genstand for nogen form for tvivl Samuel ødslede på en måde al dels utåligt med flertals form af første person stede over Vi tager et sted Vi vil være færdige og lide os med eget stede over hvor ballong hvor forberedelser hvor opdaleser hvor opstigning og så videre Det ikke var som sagt bestemt på ikke at rejse men han ville dog undgå at sige sin ven alt for meget imod Vi bør desuden tilstå at han uden at gøre sig selv ræde derfor i alt stillhed havde ladet sig sende klæder fra Ettenbørg samt sine bedste jaktbøser Efter at han en dag havde agent at man når man var ualmindelig heldig kunne have udsigt til at rejsen ville lykkes Lod han som om han forårede sig efter doktorns ønske Men for at opsætte sæn fandt han på en lang række af de mest forskellige artede udflugter han stillede etter expeditionens nytte under diskussion var opdalesen af nilenskiler virkelig nødvendig ville man derved arbejde for menneskeheden's lykke ville afrikadsfolkeslag blive lykkeligere når de var blevet civiliseret var man jo et sikker på at civilisation ikke snarere fantesterer end i Europa Hvem visste? og kunne man i det mindste ikke vente lidt? Afrikavile dog sikker dengang blive gennene rejst på en mindre eventyrlig måde om en måned et halvt år et år ville der uden tvivl komme i en eller anden sådan expedition men alle disse indvendinger frempragte en virkning alldeles mådesat den skotten tilsigtede Førgelsen rystede og utålmodighed Vil du ha' at den æger skal tilfale i nogen anden? spurte han Vil du da ha' at jeg skal fornægte hele mit foregående liv? Vi er tilbage for alldeles betydningsløseindringer og vil far i nøglen vise min erkelighed for at være både den engelske regering og det geografiske selskab i London har gjort for mig men uddrede Kennedy der var vant til at benytte dette binde ord Vil du ikke, ved blevet doktoren at jeg har konkurrenter? Er du uvidende om at nye opdagelsesrejsene allerede nærmer sig afrikadscentrum Jaa, man sagde Kennedy Hør rigtig på mig, Dick, sagde Førgelsen og fest øjnene på dette kort Dick adlede opfordringen med hende givelse i sin skæbne Føl nu nye ens løb opad, sagde Førgelsen Det gør jeg svares godt Gå til gønne doktor nu Jeg er der allerede og Kennedy tænkte på hvor lidt den så den rejse var på kortet tage nu den ene spids af denne passer, vedblev doktoren og stille den på denne by som selv de dristeste neppe har overskrevet Den stod der søg så og finde øen sandsibar ved kysten under 6 grader sødelig bredte Jeg har den sagde Kennedy Føl den spredte grad lige til Kassay Dick gjort Gå nu op ad den 33. længde grad til begyndelsen af søen at køre ved, volde øjnene spikstanset Nu er jeg der sagde Kennedy en lille smule længere og jeg ville være fald i søen Godt, ved du, hvad man har grund til at antage, som følger de oplejsninger man har fået af folkene ved dens bredere Jeg er ikke nogen ane til dem, sagde Kennedy Man har grund til at antage at denne sø, hvis nedre ende befinner sig under 2 grader 30 sødelig bredte lige lede strækker sig 2 og 2,5 grad nord for equator Nej, virkelig Og fra denne nordlige ende udgår et vanddrag Det vis må få ene som en nilen hvis det ikke er en nilen selv Det var mærkværdigt Sæt nu passerens andens spids på denne ende af søen og køre ved Det er gjort Hvor mange grader tæller du mellem disse to spidser? Neppe 2 Hvor ved du, hvor meget det udgør dig? Nej Det udgør neppe 120 engelske mil Det vil sige næsten ingenting Næsten ingenting Nede du hvad, der går for sig i dette øjeblik? Nej Nå vel, så hør, sagde Fokker som Det geografiske selskab har anset undersøgelsen af denne sø som spik så, som yderst vigtig Onder dess auspisere har Leutnant, eller nu Kapteinspik for ene som med Kaptein Grant i den indiske her og stillet sig i spidsen for en talleri og rigelig understøttet ekspedition der skal følge søen opad og komme tilbage til Grøn-Dokonog de har fået understøtelse på mediaen 5.000 bud og regeringen i Kap har stillet hotten tortsuldater til deres rådighed de afgik fra Sandsibar i slutningen af oktober 1860 i milde tid har Englanderen Jon Patherick, konsul i Khartoum og udenrigsministeriet modtaget hen ved 700 bud for at udruste et dammskib forsynede det med til strikke proviant og begive sig til Grøn-Dokonog hvor det skal afvente Kapteinspik's karavane og være redet til at forsyne dem med levnesmidler godt udtændt til at kende det du siger altså fortsatte forkøsen er at vi har travlt hvis vi vil deltae i disse opdagelser og det er en der ikke alt til minst man med sikre skridt træder nærmere mod nilenskiler draber andre rejsne tapat fremad mod selve hjertet af Afrika til Fods, spurte Kennedy til Fods, svarede Doktoren uden at bryde sig om stikpillen Doktor Kap har i senere trænget frem mod vist langs floden job der ligger under equator baron von Dekken har forlatt mombass og nået bjervende Kenyan og trænger videre frem mod verdensdelingscentrum og det går al sammen til Fods til Fods eller på Muldesel det er i mine øjne akkurat det samme, svarede Kennedy endelig, ved blev Doktoren har den østriske visekonsul i kartuen fra en højkling nylig udrustet en meget vigtig ekspedition hvis vigtigste mål er at opsøge Doktor Vogel som i 1853 sendes til Sudan for at deltage Doktor Barth arbejder han forlod Borno i 1856 og besluttede at undersøge det ubekendte land der strækker sig mellem chat-søen og der fu'er, men siden har man ikke hørt noget til ham brævende som kom til Alexandria i juni 1860 berettede at han var blevet dræbt på befaling af kongen i Vardai men andre bræve fra Dr. Hartmann til Fogels fader påstår i følge oplysninger fra en fællata i Borno, at han kunskuld holdes tilbage som fange i Vardai og alt håb således ikke at tabte det nu En komiteter har danne sig under ledelser af Hertuen af Saxon-Goburg Gotar, ved hvilken min ven Petermannes sekretær og en nationelsubskription har skaffet midler til at dække omkostningerne ved ekspeditionen, men hvilken fællete har forinet sig herfra en højkling afrejstet fra Massura i juni måned og samtidig med at han opsøger sporene efter Dr. Vogel ved at han undersøger hele landet mellem Lilien og Chat det vil sige, for bindekaptan Spiek og Dr. Bars opdaleser med hinanden og så har Afrika genvandret fra Øst til Vest men så er jeg skotten men når alt det er så godt ordnet så gør derovre Dr. Ferguson svarer ikke han indskrækket sig til at trække på skulderne slut på 5. kapitel 5 uger i ballong af Sylværn 7. kapitel i 5 uger i ballong det er en LibriVox-inspilning er det LibriVox-inspilninger offentlig eindom for udvurlige information eller for at melde dig som frivillig besøg LibriVox.org 5 uger i ballong er Sylværn denne indlæsning er Kristoffer Hundstahl 7. kapitel en eksemplariske chæner der kan se Jupiterstrabanter Dick og Joe tvivler tro man bliver vejet Dr. Ferguson havde en chæner der lød navnet Joe det var en fortræffelig fyr der havde uindskrækket tillid til sin herre og var ham enerligt hendgiven han kom enormt doktorns befalinger i forkøbet og fortolkede dem altid på en forstandig måde han knurede aldrig og var altid i godt humør det var et menneske som ikke kunne have været bedre, selvom han var blevet indrettet netop til det hvor tilhandsgule bruges Ferguson stolede fuldstændig på ham i alt og det gjorde han med grund skikkelig sjældende Joe en chæner, der forstod sig på at arrangere en middag, hvis smag var den samme som hans herres som pakket hans vadesæk og verken glemte skjorder eller strømper som var i besidelse af alle hans nøgler og hemeligheder uden at misbruge nogen af dem men hvilken herre var ikke også doktorn for den skikkelig Joe med hvilken aftelse og tillid kunne han ikke også lytte til Fergusons ord når doktorn havde talet kunne kun en gale mand finde på at modsigge ham at det var rigtigt alt hvad han sagde var klodt alt hvad han befaldede var tydeligt alt hvad han gjorde var beundringsværdigt Joe ville før have lavet sig huk i stykker end han skiftede mening om sin herre da doktorn havde fattet sin plan om at gennemrejse af Afrika i Ballong var det derfor en afgjort sag for Joe for ham fandtes der ingen hindringer i det øjeblik doktorn havde besluttet sin rejse var det det samme som om de allerede var på vej at han skulle følge med var der ganske hvis de ikke blev en telt om man den skikkelig fyr visste godt at hans herre ikke kunne tage sted uden ham han kunne dessuden være til største nytte på grund af sin klogskab og sin beundringsværdige behindighed hvis man havde fundet det passende og udenævende en professor i gymnastik fra Aberny i den soloiske heve der dog slet ikke er så ubehindig end da ville Joe ganske sikkert have fået denne post at springe, kladre, flyve omkring og gøre tusinde for andre umulige kunstdykker var for ham en lei var Forkesson hovedet og kende de armen så var Joe hånden han havde allerede fuldt sin herre på rejser og visste et og andet som han havde opfattet på sin egen måde men fremfor har alt udmærket han sig ved en mild hilskværdig karakter han faldt alt let logisk naturligt og følte følgelig ikke mindste trang til at beklage sig, eller at være misfornåd blandt andre enskaber havde han et forbavsende skarpt syn og delte med Keblers lære den sjældende evne at kunne se Jupiter's drabander uden kiggert samt der kunne telle fjordens stjerner i Plagasernes gruppe af hvilke de mindste tilhørte niene ram men han var slet ikke stolt af denne evne han inskrankede sig til ved påkommende lejlighed og gør fortræffelig brug sin øjne med den tillid han nedede til doktoren må man ikke undres over de uopphørlige debatter der opstod mellem Kennedy og den skikkelig tjener den ene tvivlede den anden troede den ene representerede den klare forstand den anden den blinde tillid Når her Kennedy sagde Joe Hvad er der min ven? Svaret Kennedy Hvor er blikket nærmere sig? Det er leder til at vi skal afsted til månen Du mener måned landet der ikke ligger slet så langt på det men det kommer for resten ud på et Reisen tager lige så farlig Farlig Når vi har en sådan mand med som doktor Ferguson Jeg vil ikke berøve dig din illusion om min brave Joe Svaret Kennedy Men hvad han nu akter og gør er ganske simpelt vandvid Kommer han ikke til at rejse? Svaret Joe Har de da ikke set hans ballon på mit sjælede værksted? Jeg akter ikke at se den Svaret Kennedy Så kan de glemme af et prægtigt tyne herre Hvor den er smuk og hvilken prægtige gondol Vi vil få det ganske ude mærket bequemt i den Svaret Joe Tænker du derfor alvorpå at følge med din herre? Ja, svaret Joe bestemt Jeg følger ham, hvorhen han vil Det manglede blot at jeg skulle forlade ham efter at vi har rejst jorden rundt sammen Hvem skulle så hjælpe ham når han blev træt? Hvem skulle række ham en kraftig hånd for at sætte over en afgrund? Hvem skulle passe ham, når han blev syg? Nej her, Kennedy Joe vil altid være på sin post på doktor Ferguson Du er en brav fire, sagde Kennedy I øvetfulde de jo også med os Hvad blev Joe? Jeg vil, svaret Kennedy Jeg følger med jer for lige til det sidste år i blik at hindre Samuel i at begå en sådan dorskab Jeg vil følge ham lige til Sandsibar for at en vens hånd enodderer kan stanse udførelsen af hans vanvittige plan Om forledelse her, Kennedy de kommer ikke til at stanse noget som helst Min herre er ikke noget brugshoved Han overvarer længe hvad han har i senere at gøre og når hans beslutning er fattet kan ikke jevelen selv formåge ham til at afstå fra den Vi får se, sagde Kennedy Det nytter ikke de nært sådan hov, sagde Joe Dessuden af af Afrika netop et fortræffeligt land for en jeger som dem De vil aldrig komme til at anre en sådan rejse Men det er sands De ved vel, at vejningen skal til at gå for sig i dag Hvad? Vejningen Vejningen Ja vel, sagde Joe Doktoren, de og jeg skal vejes alle tre Ligesom Joe-Gear, sagde Kennedy Ligesom Joe-Gear, vejede Joe Men være de kun rolig De behøver ikke sulle dem ud hvis de er for tung Han tager dem som de er Jeg går ikke ind på at lave mig vej sagde Scotten bestemt Men her Kennedy Det er vist nok nevendigt For hans maskine Maskinen får at finde sig i at undervære det sagde Kennedy Jo, det var jo skønt om vi ikke kunne komme op på grund af manglerne beregninger sagde Joe Jeg går ikke sagde Kennedy Åh jo, de gør ham nok den tjeneste Nej, jeg gør ikke Ja, sagde Joe-Lene Det siger de jo blot, fordi han ikke er her Men når han selv kommer og siger til dem Dick Ja, jeg tænker mig sådan Hvad han vil sige Dick, det er nevendigt for mig at viden er aktig, hvad du vejer Så går de, det endestår jeg for Jeg går ikke sagde Kennedy I dette øjeblik troede doktoren ind i sit arbejdsværelse hvor denne samtale blev holdt Han så på Kennedy Og Scotten var slet ikke fri for at føle sig ved at møde hans blik Dick sagde doktoren Føle med Joe, jeg må have at vide hvad I vejer Men, kom nu blot med og Kennedy gik De begag så alle tre til de herre Mitchells værksted hvor en stor decimalvægt blev stille i orden Det var virkelig i højste grad nevendigt for doktoren at vide hvor tunge hans to ledsegerer var for at han kunne bestemme sin balance ligevægt Det var derfor Dick stille sig op på vægten, hvilket denne gjorde uden modstand, mens han dog halvhøjt mumlede Godt, godt Det forplikter mig, der er endelig ikke til noget 153.20. sagde doktoren og optegnede det detal i sin lommebo Er jeg for tung? spurte Kennedy Nej, på ingen måde her, Kennedy svarede Joe Og det sude, når jeg til gengæld med disse ord, indtog Joe for nået Jairens plads og i sin begejstring var han nærvid at vælte hele vægten om kuld 120 pun, skrev doktoren Så sagde Joe med et sefræs smil Men hvorfor lo han? Ja, det har han aldrig kunne gøre ræde for Nå det min tur, sagde Ferguson og noterede for sit vedkommende 135 pun alle tre, sagde han vejer vi således ikke mere end 400 pun tilsammen Men herre, bemerkede Joe hvis det er nevendigt for deres expedition så kan jeg jo godt gøre mig en tyve pun lettere Hvordan det? Ganske simt ved at jeg ikke spiser så meget Det behøves ikke min ven svarede doktoren du kan spise så meget du vil og her har du en halv krone for at indtage den behøver je ballast Slut på Kapitel 6 5 uger i ballong er sjuvelværen syvende kapitel i 5 uger i ballong Det er der en LibriVox-inspilning Er det LibriVox-inspilninger offentlig eindom for udvulgere information eller for at melde dig som frivillig besøg LibriVox.org 5 uger i ballong er sjuvelværen Denne indlæsning er Kristoffer Hunstal Syvende kapitel Den doppelde ballong og hvad den skulle i indeholde Doktor Ferguson havde længe beskiftighed så med de til hans ekspedition højrene ægligheder Man begri på let at ballongen Det er det mærkelig befordringsmedel hvor i han skulle tiltrede sin lange rejse var genstand for hans stede i omsorg Vørster fremst og for ikke at give ballongen alt for stort omfang besluttede han at fylde den med brind der er 14 og en halv gang lettere end luften er nem at fremstille og har givet de bedste resultater ved alle luftsajlager Efter ydersten af akte i beregninger fandt doktoren at han jo en godligt rejseguss og sit aparat havde en vægt på 4.000 pun og transporterer han måtte altså beregne stigningskraften hos en ballong der skulle være i stand til at medføre den nevnte byrte i 48.847 kubikfod luft vejre omtrendt 4.000 pun ved nu at give ballongen det er det antal kubikfod og ved i stedet for med luft og fylde den med brind bliver der en forskel tilbage af 3.724 pun det er denne forskel mellem vægten at den i ballongen indslutte gas og tygten er den omgivende luft der bestemmer ballongens stigningskraft men hvis man indsluttede ovennemte 44.847 kubikfod gas i ballongen, vil denne blive fuldstændig fyldt det går i midtetid ikke an de efterhånden som ballongen stiger op i de mindste tætte luftlag søger den indsluttede gas og udvider sig og den ville snart sprenge sit hulster man sørger derfor i almindelighed for at ballongen ikke blev mere af en 3.4 del af fyldt men i følge af en beregning som doktoren alene kende besluttede han kun at fylde sin ballong halvt og følgelig giv den omtrent dobbelser stort et rumfang som de 44.847 kubikfod gas han skulle føre med han konstruerede den i den aflange form som erfaringen har vist er at foretrække den horizontale diameter udgjorde 50-20 fod og den vertikale 55 han fik solides ens færre vide hvis rumfang med et rundt tal beløber sig til 90-20.000 kubikfod hvis doktor Ferguson kunne anvende to ballonger ville hans udsikter stille sig heldig og til i tilfælde af at den ene gik i 2 i luften ville han kunne holde sig oppe med den anden via udkastet ballast men når man rører med to luftballonger er meget vanskeligt når det gælder om at blive behåle lige i stigningskraft hos den begge efter længere har overvejet sag skaffede Ferguson sig imiddeltid på en sindrig måde fordelen af at have to ballonger uden at han dog led under ulemperne derved han konstruerede nemlig to af uligige størrelser af hvilke den ene kunne rumme sig den anden hans yderballong der fik det omfang vi nyligt har angivet indeholdt en mindre af samme form hvis omfang kun var 67.000 kubikfod inventiv førte fra den ene ballong til den anden og de kunne så ledes sættes i forbindelse når der gav os behov det ene indretning medførte en betydelig fordel når man nemlig måtte slippe gas ud for at dale kunne man først lad den strømme ud af den store ballong selv at man også tømte den hele hållen vil den lille dog få blive urørt begge ballongerne tilvirketes af tygt, leon og selgetøj der blev overdrukket med en ugegæmme trænlig gummi harpiks nette til gondolen hvor tilvirket er meget stærkt hampegarn gondolen der var rundt og 15 fod i tværmål var forfærdiget af flettede videre og styrket ved en let jernbeklædning samt i bunden forsynet med elastiske fjædre der skole afparer mulig stød dens vægt sammen med nettes overstege ikke 240 pun doktorne lød blandt andet forfærdige fire kassler af to linje tykke jernblader disse kassler var indbyrdes forindet med rør som var forsynet med haner han påskodet en slange er omtrendt to tommer stiger meter med to linjearme af forskellige længde den største 25 fod i højten og den mindste kun 15 disse kassler udgiver der barat der genn forskellige temperaturegrader skulle udvide eller sammentrænge den i ballongen værende gas der havde bevirket luftskipet stigen og dalen de blev anbragt i gondolen så at de optog sig lidt plads som muligt slangen indpakketes særskildt ligesom et meget stærkt elektrisk bundsens apparat der var blevet så sendret kombineret at det ikke varret mere end 700 pun doktorne forsynet sig end videre med de teræsende vendtige instrumenter 3 jernanker i hendet 50-20 fod lang og endelig med levnedsmidler der bestud af te kaffe, viskets saltet kød fraregnet et tilstrækkeligt reservefond brennevind forsynet han som med to store kassler vand desuden glemte han heller ikke et telt til at bedikke en del af gondolen med tæpper der skulle gøre tjeneste som sængeklæder samt jakkevære og forråder kud og kugler beregning næ, hvor meget de forskellige ting vejede opstillet, han således Ferguson 135 pun Kennedy 153 pun Joe 120 pun den første balansvægt 650 pun den anden balansvægt 510 pun gondolen og nettet 240 pun angre instrumenter, våben tæpper, telt og forskellige kledningsstykker 196 pun kød, visket, te, kaffe og brennevind 340 pun vand 400 pun apparater 700 pun gassensvægt 256 pun i alt 4.000 pun således var de 4.000 pun fordelte som dr. Ferguson egtede at føre messer han indtog kun 200 pun ballast for uforudset tilfælde sagde han, de takkede værte omtalt apparat, gjorde han regning på ikke at behøve ballast slut på syvende kapitel 5 uge ballong af skylværen 8. kapitel i 5 uger i ballong det er en LibriVox-inspildning er det LibriVox-inspildninger offentlig regnet om, for udvurlige information eller for at melde dig som frivillig besøg LibriVox.org 5 uger i ballong af skylværen denne indlæsning er Kristoffer Hunstal 8. kapitel den 10. februar nærmed forberedelserne deres afslutning Joe var ude af sig selv af glæde og vandret uophørligt fra street til street til de herre Mitchells værksteder altid i uge i beskiftighed altid redet til at meddele oplysninger om rejsen men fremfor alt stolt over at han skulle følge med sin herre den 16. februar lavede Resolute så for anker ude for Greenwich det var en skruedampe på 800 tons og en fortræffelig sejler den chef Captein Bannet var et yderst elskværdigt menneske der er interesseret sig for meget for doktorns rejse Resolutes lastrum indrettet til at modtage ballongen der den 18. februar blev nedparket i bunden af skibet gondolen med tilbehør angrene og torvende levnedsmidlerne vandkasserne der skulle føles når man nåede bestimmelsestedet alt blev indledet og den så derpå man 40-10 tons svoltsyre og 2 tons gammelt jernombord for at kunne fremstille gasen det er det kvantum om migeren tilstrækligt men man måtte være forberedt på mulig tab apparatet til gasudviklingen blev anbragt under stilasten disse forskellige forberedelser afsluttet som aften den 18. februar to bekvæmt inrettet kahytter ventet på doktor Ferguson og hans ven Kennedy denne siste der stadig svor på at han ikke ville rejse begase om bord med et formeligt jaktarsenal to fortreffeligt dobbelt løbet jakkevære med bagladningsmekanisme og en ypperlig karabin for bademore og Dickens fabrik i Attenburg med et sådan våben var det en let sag for jæren i 2000 skridsafstand og skyd en kugelige øje på en stenged hertil foråret han to seks løbet koldt revolverere bestemt for uforudsigtig tilfælde mand hans forråd og krud og kugler overstigte dog ikke grønterne for den vægt doktornhed bestemt de tre rejsene gik om bord den 19. februar og modtogs med opmærksomhed af Kaptein og hans officier mest lykker om bord gjorde dog Joe hvis mund og spøj og løger var yderst velsetet hos underofficierne blandt hvilke der var blevet anvist ham plads den tyvende gattekongelige geografisk gattekongelige geografiske selskab en stor afskedsmitter for Dr. Ferguson og Kennedy Kaptein Bannet og hans officier deltog i denne fest der var yderst animeret og ved hvilken der blev drukket en ganske utrolig mængde skoler Sir Francis M. presideret med verdighed og dybt bevæget til hans store ærvelse henvendelsen betydelig del af de baganelske lykkeønskninger til Dick Kennedy efter at man havde drukket d. Ferguson, Englands hædre og ære, måtte man også drikke for den ikke mindre modige Kennedy hans stressige ledsager Dick Rødmød stærkt hvilke man tilskrev beskedenhed og bravoråbende for dobbledes men de bevirkede kun at Dick Rødmød endnu mere vi deser den indlype telegram for dronningen som udtagelte sin interesse for de to rejserne og ønskede dem lykke med deres foretagende det er det ganatoliges anledning for de nye skoler for hendes allernodigste majestæt efter en rørende afsked og varme håndtryk skildtes gæsterne ved midnets tid Resolutes både ventede ved Westminsterbron Kaptegnen to plads i dem sammen med sine passager og officier og Thamesens hurtige strøm førte dem til Greenwich Glocken 1 sov alle om bord den følgende dag, kl. 5. om morgenen blev angrevet lettet og skibet glede ud mod Thamesens måning vi behøver ikke at sige at samtale når bord ude i lukkende drejede sig om dr. Ferguson's expedition både udtrykket i hans ansigt og hans ord indgav en sådan tillid at der snart ikke var andre end skotten der tvivlede om at foretagende ville blive kronet med et heldigt udfald i de lange timer i hvilke man ikke havde noget andet at tage sig til, gengik doktoren et formeligt kursus i geografi for officierende han fortalte dem om Bath, Bertons, Speaks og Grant's undersøgelse og beskrev for dem det ette himlighedsfulde land der på alle kanten der var genstand for videnskabelige undersøgelser men interessen hos Ferguson's tillhøjere Sted og Højst da han begyndte at fortælle dem om sin egen plan de ville kontrollere hans beregninger de diskuterede sagen og doktoren deltog med liv og iver i samtalen i almindelighed undrede man så over det forholdsvis ubetydelige kvantumlevnedsmidler han førte med sig en dag rettede en officierende et spørgsmål til ham i såhens ene for undrede dem, burde Ferguson ja, unæggeligt men hvor langvarig antar de da min rejse vil blive flere måneder det er en stor misforståelse hvis den varede så længe ville vi overfor tabte de ved vel, at der ikke er mere end 3500 eller lad os sige 4000 engelske mil fra Sandsibar til kysten af Senegal når vi regner 240 mil i 12 timer hvilket ikke er mere end den hurtighed hvormed vores jernbaner kører så syv dage nok til at gennemrejse affrika så fremd man der rejser nat og dag men så kan de jo ikke se noget eller gøre geografiske opdagelser eller undersøge landet nejsvaret doktoren men da jeg er herover min ballon og da jeg kan heve at synke den efter behag så gør jeg opholden og jeg finder det for godt især når alt for stærke venetrugere mere fyrer mig bort og dem vil de møde, så jeg kapte en bandet der er orkaner som går hurtigere end 240 mil i timen ja vel så ser de jo selvsvarede doktoren at man med en sådan hastighed kunne gennemfra affrika i 12 timer man kunne stå op i Sandsibar og gå i seng i St. Louis men kun en ballon fører os fremd med en sådan hastighed det har man først set prøver på smaget Ferguson og ballon holdt ja det var den gang Napoleon blev kronet i 1804 luftskiboren Garnérin afsendte i Paris kl. 11 om aftenen en ballon med følgende indskrift i forgylde båsdæver Paris, den 25. 13. Kajser Napoleons kroning er Pape Pius, den syvne kl. 5 følgende morgen så roms indbygger den samme ballon svevet over vandikanet farer henover den romerske kampagne og dalet ned i Bragiano søen de ser altså min herre at en ballon kan udholde en sådan hastighed ja en ballon kan måske gøre det men et menneske ikke invæt det kende de jo, et menneske kan også smaget Ferguson ballongen er altid ubevægelig i forhold til den omgivende luft det er ikke den, der går men selve luftmassen når man der fortæller et lys i gondolen vil det tflare med ikke en gang vifte en luftgibber som var fuldt med Garnérins ballong ville al dels ikke have følt sig generet af den sortighed for øvrigt tænker jeg ikke på at experimentere med en sådan fart svært imod, hvis jeg om natten kan få tår i mit luftskib fast eller en hvilke som helst anden genstand vil jeg ikke undlædere og gøre det Dessut medfører vi levenesmiddler for to måneder og enten forhængder hvor døgtige jæger i og forsyner os med vildt i overflod når vi daler ned til jorden her kende de det vil blive en prægtig jakt bemærket en ung kadet, der betraktede skåden med min sønlige blikke mine herresvare jægeren, jeg rejser ikke hvad spurte man fra alle kanter? rejser de ikke? rejser de ikke? nej, jeg rejser ikke følger de ikke med dr. Ferguson? jeg følger ikke alene ikke med ham men jeg er her nok så kun for at lægge ham hindringer i vejen, lige til det siste øjeblik alles øjne vendes mod dr. hører ikke på ham, sagde dr. Ferguson i sin roligste tone det er et punkt, hvorom man ikke kan tale med ham, han ved i grunden meget godt, at han er lige velrejser ved den hellige Patrick udbrud kende de jeg er sværere svær ikke, kære dick du er jo vejret, både du og ditt grud, og dine gevere og kule lad os derfor ikke tale mere om den ting og i virkeligheden åbne dick for denne dag ikke månden før dine åde er sandsibar han talte ikke mere værken om denne eller om andre ting slutt på 8. kapitel 5 uger i ballong er skyldværen 9. kapitel i 5 uger i ballong det er der en LibriVox-inspildning er det LibriVox-inspildninger offentlig egendom for udvurlige information eller for at melde dig som frivillig besøg LibriVox.org 5 uger i ballong er skyldværen denne indlæsning er Kristoffer Hundstal mandpasier-kap foredrager-professor Joe om at styrre ballonger resolut i lede hurtigt fremad mod det godehubbsforbjerg og ved at vide blod mere ved at smugt skyndsøen gik højt den 30. marts 27. dage efter overrejsen fra London aftegnede Taffelbjerget som modhøjsonden kapstaden, der ligger ved foden af den Amphiteater i Høje kunne hun allerede siks gennem søgikerten og snart kastede resolut angre i havnen men kaptegn stansede kun for at indtage kål det var gjort på en dag og den følgende morgen styrede skibet mod syd for at passere af Afrikas sydeligste spids og gå ind imod som bigkanalen det var ikke første gang Joe var til søs og han følte sig snart hjemmer om bord alle syntes godt om ham på grund af hans lige fremhed og hans gode humør en stor del af hans herres ansægelse faldt til suden tilbage på ham og man lyttede formelig til ham som til et oracle mens doktoren forfattede sine forlesninger for ofizierne tronede Joe på bakken og fortalte historier på sin vis det var naturligvis taler om luftseilagsen Joe havde noget besvær mere for disse simple søgmænd til at forstå foretagnet men da de en gang havde fået sagen klaret var der indtid utroligt for matrosones fantasi som opildnighed til at Joe's berikning den begejstrød fortæller overbeviste sine tilhøje om at man efter denne rejse ville gøre flere sådane den udgiver kun begyndelsen til en lang række overminskelige foretagener sige i mine venner når man har fået smag på denne måde at rejse så kan man ikke mere unvære den på vores næste expedition vil vi også i stedet for at holde af til siden gå lige frem og stadig oppad til månen altså afbrudt en af de forbausede tilhøjere til månen svarade Joe nej, det er alt for almindeligt alt verden rejser til månen desuden findes der ikke noget vand der man er nødt til selv at føre umodelige forråd med sig ja, man mån også har luftmæsset op i flasker for så vidt man gør regning på at kunne drage ordne gudvidderne der findes brænde vin så er en matrus der næret stor kærlighed til denne dræk nej, det gør der naturligvis heller ikke vi kan slet ikke have noget med den måne at bestille men vi vil hilse på de smukke stjerner og på de skønne planiter som min herres ofte har talet til mig om vi vil således begynde med at besøge saturen den med ringen spurte en højbådsmand ja, for lovelsesringen men man ved ikke hvor de skoene er blevet af nej, ved virkelig rejse så højt op burde den forundre jonge mand det må da være Pockers selv din herre nej, der tager han rigtig nok alt fra god, svarede Joe nå, og når I så har besøgt saturen spurte en af de utold modeste tilhøjere så aflægger vi viset hos Jupiter den Pockers mor som land skal jeg fortælle der ene der er ikke mere end 9,5 timer hvad der er meget bekvæmt for dem der er dogne man, kan I tænke her på ét af Jupiter's år går der tolv af våre hvilken kan være yderst nyttigt for personer der ikke har mere end et halvt år livet i det forlænger deres liv en del tolv år gen to jonge manden ja, min ven, og i det land vil du altså endnu ligge ved brystet af din fru mamma og groskækken der hende, der har nået det halve hundret ville kun være en 4-5 års dreng det klinger utroligt, udbrud hele forsamlingen enstemligt og dog er det den rene skære sandhed, sagde Joe med sikkerhed man herrer god, når man ved bliver og vegeterer i denne verden så lærer man ingenting, og bliver en døgnit alle sine dæhe nej, kom blot op til Jupiter, så skal I se der hvor man tager sig sammen, for han har drabander, der ikke er til at spøge med man lo, men man troede dog halvvejs på Joe en videre talte han til den om Neptune, hvor man tog godt imod søgfolk og Mars, hvor militæerne er de vigtigste af alle hvilket til sidst bliver ubehageligt mærkur var en simpel verden, fuld af tyve og købmænd der er alle sammen lignet hinanden på et hår endelig gav han dem til slutning en glimmerende beskrivelse af Venus og når man kommer tilbage for den expedition, sagde fortæller han vil man prøve os med korset, som stråler deroppe i vores knaphol og I har ærligt fortjent det, sagde matruserne en dag talte man om måden at styre balloner på og Ferguson opfordres til at ydre sin mening i så hensegene jeg tror ikke, sagde han, at det kan lykkes at styre balloner jeg kender alle mulige systemer, der er blevet forsøgte eller foreslået, men man har ikke haft held med et eneste ikke et eneste er udførligt de indser nok, at jeg har været nødt til at beskæftige mig med dette spørgsmål der selvfølgelig er en stor interesse for mig men jeg har ikke kun løst det selv ved hjælp af de midler nutidens mekanismer og opfindelser byder os der måtte opdages en ualmindelig mægtig bevægende kraft som samtidig havde en ganske usøvænlig lethed og man ville alligevel ikke kunne modstå nogle lunde stærke luftstrømlinger hedtel, at man dessuden snarere styrede gondolen en ballon og det er en stor fejl en af tilhørende indvente der er alligevel, svaret man, storlighed mellem en ballon og et skib, som man styrer alldeles efter behag nej, genmeldet dr. Ferguson, der er såre ringe eller slet ingenlighed luften er uendelig meget mindre tæt end vandet hvor iskibet kun er halvvejs nedsænket mens dermed ballonen svømmer helt og holdende i luften og forblir ubevægelig i forhold til den omgivende luftmasse Tror de da luftsejlingskunsten har talet sit sidste ord? nej, alldeles ikke svaret Ferguson man må blot søge og gøre opdaleser i andre retninger og når man ikke kan styre en ballon der i det mindste søger holdende i de kunstigste luftstrømninger i samme grad, som man kommer højere og op bliver disse mere ensartede og konstantige deres retning de forstyres ikke af bjerge og dale der går jordens overflade ugev hvilke som de ved er den væsentlige grund til vindens forandringer og forskellige styrke når disse belter en gang er blevet bestemte vil man kun beheve at anbringe ballonen i de luftstrømninger der passer for den men for at nå dem indvendte Kapteren Bandit vil man blive nødsadet til bestandt i deres stige eller dale og det er den enlige vanskelighed, min kære doktor hvorledes det beste Kapteren lærst forstå hinanden, så er Kapteren Bandit det bliver kun en vanskelighed og en hindring på lange rejser ikke på ubetydelige udflugter rundt om jeg tager spørger, hvor det Ferguson er den, svaret Kapteren at de ikke kan stige uden at kaste ballast ud og ikke dele uden at tabe gas på den måde ved forrådet af gas og ballast snart være udtømt min kære Kapteren det er netop det sagen drejer sig om det er den eneste vanskelighed og den bør videnskaben søge og overvinde sagen drejer sig ikke om at styre ballonerne men om at sætte dem i bevægelse og oppe fra ned efter uden at tabe gas der udgør deres kraft, deres blod deres sjæl, og man så må sige de har ret kære doktor men denne vanskelighed er ingenuikke løst det er det middel af ingenuikke fundet jo, jeg beder om forladelse det er fundet, svaret doktor Ferguson er hvem, sputter Kapteren er mig, svaret doktoren er dem, doktor Ferguson fortsætter de indser nok, at jeg ikke uden dette vil leve over at rejse tværs over Afrika i Ballong efter 24 timers forløb vil jeg have mistet alt min gas men det er omtaltet de uslæt ikke i England nej, jeg holdt ikke af at blive genstand for almindelig diskussion det forekommer unødvendigt men jeg gjorde i alt hemmelighed forberedelser forsøg, og de tilfredsstilede mig jeg håber, ja, jeg er sikker på, at jeg i virkeligheden under min rejse vil være i stand til at stige eller dale efter behag som vi vil få at se blev doktorns forhåbninger i virkeligheden heller ikke skuffet slut på, 9. kapitel 5 uger i Ballong er sygelværen 10. kapitel i 5 uger i Ballong det er der en LibriVox-inspildning er det LibriVox-inspildninger offentlig egendom for udblodligere information eller for at melde dig som frivillig besøg LibriVox.org 5 uger i Ballong er sygelværen denne indlæsning er Kristoffer Hundstahl 10. kapitel ankomst til Sandsibar den engelske konsul beboerne er ikke vindeligt senede regnmagerne et sidste forvæld Victoria en stadig kunstig vind havde påskyndet Resolutes ankomst til bestemmelsestedet Seilasen i Musambikkanalen var særdels heldig og rejsen på Søen indeholdte et godt vassel fra rejsen i luften endelig fik de byen Sandsibar i sikte der ligger på øen af samme navn man kastede anker i havnen den 15. april klokken 11. om form i dagen øen Sandsibar tilhører imemen af Mascarte der er allieret med Frankrig og England og det er sikkert hans bedste koloni en stor mængde skipe fra de tilgrænsende lande Anløberhavnen fra den affrikanske køst Skelles øen blot ved en kanal hvis største bredte ikke overstiger 30 engelske mil den driver storhandel med gummier i elfenben og er til lige en betydelig markedsplads fra slavehandlen her samles alle krigsfangerne som tages i de træfninger høvdingerne i det inddrej landet uophørligt leverer ved andre Resolutes ankomst indfand den engelske konsul i Sandsibar og stillede sig til doktorns disposition de europæiske avisere havde allerede for en måneds tid siden givet ham bekendt med Fergusons planer Hedetel havde han imiddel til hørt til den tallriges gare af æggetroende jeg tvivlede, sagde han, i det han ragte Ferguson hånden men nu gør jeg det ikke længere han tilbede de rejsende scenarioen bolig og ved hans velvilje blev doktoren givet bekendt med de forskellige breve, som han havde fået fra Kaptaen Speek Kaptaen og hans ledsager havde inden de noget ugodt udstået hårde lydelser men mest på grund af sult og dårlig værlig de trængte kun frem med den største vanskelighed og troede ikke, at de så snart ville være i stand til at sende nye meddelelser disse far og savn, ved vi videre at undgå, sagde doktoren de tre rejsendes bagage blev ført til Konsulens hus man beregte sig til at føre ballongen i land på en stor plads, i nærheden af den mægtige tornbygning der beskyttede den mod de østlige vinde dette store torn lignede en oprejst tyne ved siden af hvilken de berømte heidelbærker fad kun ville have været et lille anker det tjene til festning og på det titæne stod en vagt, af landsebevæbende balutierer og yder snaksagelige garnitionssoldater men da ballongen skulle føre sig i land, blev Konsulen underrettet om at befolkningen på øen, aktede at sætte sig derimod med makt man syntes slet ikke om den nyhed der var kommet en krist, som ville rejse i luften tinerende, der er langt mere pigerlige end araberne så i dette forhavne fjentlige planer mod deres religion de tænkte sig nemlig, at man havde i sinne og disse to himmelæmer er, som bekendt genstand for de afrikanske folkstilbedelse man besluttede derfor, at forhindre denne godspidsbottle i ekspedition da Konsulen havde for underretning, om det det rører overvejde han sagen, sammen med doktoren og kapteren Bennet den sidste ville ikke vige for truslerne men hans ven formåede ham til denne gang og lader sig sige men vanske vist, til sidst gå af med sejren, sagde han og imamens garnitionstropper ville endnu også hjælpe os hvis det gjorde os nødvendigt, men bedste kapteren en ulykke indtrag for lidt der behøver kun en ubetydelighed for at tilføje ballongen uboelig skade og rejsen blev så fuldstændig umulig vi må derfor gå til verks med stor forsigtighed men hvad er der at gøre hvis vi steg i land på kysten af Afrika ville vi møde de samme vanskeligheder hvad skal vi gøre inden det er simplere, svaret konsulen de ser de øer som ligger uden for havnen landsæt ballongen på en af dem og omgiv den med matroser så behøver de ikke at frygte nogen som helst far for træffeligt, sagde doktoren vi kan jo så i alt bekvæmlighed afslutte våre udrustninger kapteren fårede sig efter dette råde og resolut nærmed sig øen kombeni om morgenen den 16. april brægtes ballongen i sikkerhed oppe på en åben plads mellem nogle store træer, der voksede her man oprejste to master 80 styr ved fodhøje og lige så langt fra hinanden til den øverste ene af dem fastgevårester trosser så at man med et mellem dem løbende tog kunne løfte ballongen, der nu var ganske tom den indre ballong og festet til spidsen er den yder så er den lyftetes på samme tid som denne hele dagen den 17. gik hen mere ordne apparaterne 30 ved tynder i hvilke brindudviklingen gik for sig brinden ledes ind i en stor tønne i midten efter den var blevet rentet og gik det af efter til begge ballongene så at de fyldtes med et fuldstændig bestemt ask fantum arbejde begyndte hen kl. 3 og den følgende morgen dagen efter gynget ballongen dækket af sine net over kondolen alt det der skulle lade med på rejsen anpræktes i kondolen vandflaskerne blev fyldt i sandsibar og hen i mod kl. 5 om aftenen var endelig alle forberedelserne afsluttet der havde hele tiden været uttalt poster rundt omkring øen og resolutes både krydsede i kanalen nægerne blev ganske vist og tilkende gik deres ræde med høj skri og faktor og under nogen af de mest fanatiske forsøgte os vemme over til øen fjernet når man dem snart igen derpå begyndte trollkunstnerne og besværvelserne regnmagerne der poste ud af de råde skyrne nedkaldte storme og stenrejn det vil sige havl til deres hjælp i denne hensigt plukkede de bladet af alle forskellige slags træer på øen og lød dem kove ved en sægte ild mens man drabte et for ved at stikke en nogenlige hjertet på det men til tross for alle disse sermonier vedblev himmelen ved at være klar nægerne henge gav sig til vanvittige årgjer berusede sig i tempo en stærk drik der uddraves af kokostræet eller med nogen yderst berusende øl togvar det er sange gen hvilken man ikke kunne opføre i nogen melodi men hvis takt og sætdile skarp markerede vedvarede til langt ud på natten hende kl. 6 om aftenen samledes de rejse med kaptegnen og hans offisier til en afskedsmitte om bord. Kennedy der ikke længere blev spurt til råd sig nogen mumløde halvhøjt uforståeligt og hans øjne forlod i ikke dr. Førgeson måltid var jo et tæmmeligt trist de sidste øjeblikse nærhed opfyldte alle med alvorlige betragninger hvad havde skepen bestemt for disse dristige rejserne ville de nogen sene gensse hinanden i deres vennerskris eller vidt den huslige arne hvis deres transportmedels vigtede dem hvad ville der så blive af dem midt imellem vilde folkeslag i hiene ukendte egene disse tanker, det hiddestel uden at man så sønårlig hensyn til dem, gæste dem nu alle så overvældende at man ikke kunne afvise dem dr. Førgeson talte med sin savænlige ro om alt muligt men forgævet sygte han at fjerne den anmindelige bekymring da man frygtede fjentlige demonstrationer mod dr. og hans ledsager lå de alle tre om bord på resolute kl. 6 om morgenen forlod de deres karyter og begav sig til øjen Kompini ballongen gyngede let for ørken vinden sandsækkende, der hiddestel havde holdt dem nede var bleven erstattet af 20 matruser kapt. Bennet og hans officier var til stede vinden høj tidlig afrejse i dette øjeblik gik Kennedy hen til dr. Repanson og sagde er det ganske bestemt, Samuel at du rejser det er alldeles afgjort min kære dæk, svarede dr. jeg har jo gjort alt og der stod i min magt for at forhindre denne rejse, sagde Kennedy ja, ganske vist, svarede dr. så er min samviddighed berolledet i den hensine og jeg følger med dig, sagde Kennedy det var jeg sikker på, svarede dr. hvis ansigt viste spor er en ægge ringe bevægelse afskede den sidste øjeblik nærmede sig kaptain og hans officier omfarvene varm deres uforfærdede vinder uden at glemme den skigelige Joe der følger sig både stolt og glad en ved af disse stedeværende ville trykke dr. Ferguson's hånd klocken 9 tog de tre rejsekamera der plads i gondolen og 0 minutter efter begyndte ballongen at heve sig matroserne måtte fire lidt på toget som holdt den fast gondolen lyftede sig en snitsfod over jorden mine venner ropte dr. og stod mellem sine to ledsagerer og blodtede hovedet lad os skive vort luftskibet navn der bringer lykke lad os kalde det Victoria et rungende hurarob løb leve dronningen leve England lette øjeblik føddes ballongen stigningskraft stærkt Ferguson, Kennedy og Joe sendte deres venner et sidste forvæld loss overalt ropte dron og Victoria hevede sig hurtigt i luften mens resolute 4 kanoner dunderede tiddens ære slutt på 10. kapitel 5 uger i ballong er skylværen 11. kapitel i 5 uger i ballong det er en LibriVox-inspildning er det LibriVox-inspildninger offentligt eindom for udblodligere information eller for at melde dig som frivillig besøg LibriVox.org 5 uger i ballong er skylværen denne indlæsning er Kristoffer Hunstal 11. kapitel begyndelsen af rejsen en god kop kaffe hvor ledes ballongen går op og ned luften var klar og der blæste en jævn vind Victoria steg næsten låret op til en højde af 1500-fod da den var noget så højt op førte den anden stærkere luftstrøm mødsid vest hvilket præk fuld skue oprullet sikker for de rejsnes blik øensantibar kunne ses fuldstændig og viste sig en mørkere farvetone stor og klyngere atræer antydes skove og lunde øens beboere viste sig som en sektor hurraropende og skrigende døde lidt efter lidt ind i atmosfæren skibets kanonskud vibrerede indom mod ballongens nedre koncavedil hvor jeg har alt det smugt udbrød jove han fik ikke noget svar doktoren var beskiftet mere jagtabere af meteret forandringer og et optagende forskellige ting vedrørende opstigningen kende de såser rundt om og kunne ikke blive træt af at se på alt hvad der viste sig for ham Victoria nåede en højde af 2500-fod viste sig som en ganske lille båd og den afrikanske køst avtegnede sig tydeligt i vest gennem en stor skumbræmme de siger ingenting, sagde jove vi se os om svarede doktoren der ventede sin kiggert mod kontinentet men jeg kan ikke lavere med at tale du behøver ikke genere dig jove tale du kun, så er meget du har lyst til og jove udstøtte virkelig en mængde udrop i alle mulige tonarter doktoren fandt det rådeligt under farten overhavet at holde sig i denne højde hvorfra han kunne observere køsten i en større udstrækning termometret og bagmetret der var ophængte inde i det halve åbne telt var altid indenfor hans synskreds og et andet bagmeter som var ophængt udenfor var bestemt til at gøre tjeneste under nattevakterne efter to timers forløb havde Victoria, der dreves frem med en hurtighed af noget og over 8 emil kænligte nærmelser køsten doktoren besluttede at dale nærmer ned med jorden og snart var ballongen kun op i 300-fods højde den befandt sov om rima så lødsheder denne del af Afrikas Østliste Køst tætte rækker af rådtræer beskyttede denne spreder når det var æppe så man deres tykke rødder gnavede af det ene diskoseens tand de sandrævler som fordom dannede køstlinjen rådde sig i høj solden og bjerveden Guddo hævede sin top i nord-vest Victorias vævede over en by som doktoren på kortet fandt var karole hele befolkningen var forsamlede og udstøtte høj råd af vrede og forfærdelse og pil efter pil blev forgevet sendt op efter dette luftens vidunder der gyngede sig majestetisk højt over dette af omægtige raceri vind var nordlig men doktoren følte sig ikke urolig over denne retning den til ud om tørt imod at følge den vej som kaptegnerne Burton og Spik havde taget Kennedy var efterhånden blevet lige så talelysten som Joe og de gav nu gensidig deres beundring luft fra hinanden de lige chancerne er en utæng udbrød den ene ja og dammskibende med i stemmet den anden ja og jernbanerne er heller ikke bedre sagde Kennedy man rejse jo på dem gennem et land uden at se det allerminst det titte nej Ballonger er en anden historie på uttattet Joe man føler ikke at man rejser mens naturen gør sig den ulejlighed og oprulles sig for ens øjne hvilket skue hvor beundringsværdigt hvor hænrivende det er en drøm i en hængekårie men hver om vi nu spiste frukost bemerkede Joe der havde fået god appetit af den friske luft det er et fortræffeligt infald min ven og anretningen skal ikke tage lang tid bisket og konserveret kød og kaffe bag efter tilføjet doktoren du kan få lidt ild med mit blæserøj en vigtig del af doktorns hevnings og sænkningsapparat på den måde behøver vi ikke at frygte for nogen ildsvånne det ville være forfærdeligt sagde Kennedy, vi har et grudthus lige over os det vil jeg just ikke sige svarad Ferguson man hvis der gik ild i gassen vil den efterhånden for brænde hvilke ikke just ville være sønnerligt behageligt man bliver kun uden frygt hvor ballongen er her mitrisk lukket ja, lad os så spise sagde Kennedy der har serveret mine herrer meldt Joe og mens jeg selv så former jeg retterne skal jeg lave dem en kaffe som de ikke har smagt mand til sagde Nær, bemerkede doktoren at Joe får uden andre fra tjenester har et overordnligt talent til at tillave denne delikatne drikke han tilbereder den af en blanding hvis hæmmelighed han aldrig har ville røbe mig men her doktor siden vi nu er heroppe mellem Himmel og jord så jeg vil nok betrebe dem den de er ganske simpelthen en blanding af lige store dele, mocha, bøbben og rive Nogle øjeblikke efter serveret tre rygende kopper kaffe der afsluttede en fruggost den krydrede af gæsterne skode humører og alle tre begav sig der efter til deres observationsposter landet udmerket sig ved en overordnlig frugtbarhed smalte bugtede stiger slyngede sig hen under grønne velvinger mens vævede over marker på der dyre gøds tobak majs og koren som nu var fuldt modent hister her øjnets vitstrakterismarker man så får geder lukket ind i store bue som var sat op på pele for at beskytte dem modlige partnernes anfall en ypig plantevækst bredte sig alle vejne over denne rige jord i mange byer gentos de optrimt man havde været vidne til i kaohle beboerne skrejer forfærdelse ved sygnet af vigtoria og dr. Fokerson holdt sig for siktigt uden for pilene skudvite beboerne stod samlede om deres tæt oppe til hinanden i rejsene med deres forbandelser ved midtestid så dr.on på sit kort og opdagede at han befandt sov og landet Ufaramu markerne viste sig bevoksede med kokus og papayatræer samt store bommelsbuske en vegetation som Joe fandt fullstændig naturlig efter at han først havde gjort sig fortrolig med tanken om at han virkelig var i eller retter over afrika kende de soharer og vagtler der sønte sig indøgnet til et bøseskud men det ville have været spildt krudt da det jo var umuligt at få fat i vildtet luftsejlerne fu'er sted med en timmelig betydelig hurtighed og befandt sig snart over den lille by Tundar her var det, sagde dr. at Berton og Spiek blev angrebende an hisse feber, der brugte dem til et øjeblikker ansigte af ekspedition for forfejlet og dog var de endnu ikke noget langt bort fra kysten anstrengelserne og farerne var i midtest allerede store nok til at man ikke så lidt kunne komme over dem i denne egen her skal der nemlig en bestand i Malaria som følger de mange sumpe i området og dr. selv kunne ikke undgå farerne for den på anden måde end ved at heve ballongen over de uheldbrængende dunster fra den fugte i år og der tiden kunne man se en karavane der vildte sig i en krogl og ventet på aftenens kølighed for at fortsætte sin rejse disse krogler er rummelige pladser omgivende af hekker og krat hvor de rejsne søger beskyttelse ikke alene mod de vilde dyr men også imod de plundrende folkestammer i landet man så de indfødt og løbet bort og spredes ved synet af Victoria kende de ønsket og betragte dem på nærmere hold, men Samuel satte sig straks her imod høvdingen er bevæbnet med musketter sagde han, og hvor ballong ville blive enand for lidt skive for en af deres kugler ville da at hull er en kugle og den falde ned, spurte Joe nej, ikke straks men dette hull kunne snart blive en stor revne hvor igennem alt hvor gas drømmet ud ja, så er det rigtig nok best vi holder os i en erbyd i afstand fra dem der nede gå ved, hvad de tænker ved at se os svære udsoldet i luften jeg har overbevist om at de grunden har en hel del lyst til at tilbede os de må gerne tilbede os, men på afstand det vinder man altid ved byerne bliver kjældnere mangotræerne er for svundne de hører op med at vokse under denne bredte grad terrenge bliver kuperede og lader ane bjergeens nærhed de forekommer mig virkelig at jeg ser et højt drage på denne side mod vest, det er de første udløbere af uri farlerbjergerne uden tvivl du tog med bjerget bag hvilket jeg håber at finde ly for natten jeg vil gøre flammen hæve blæserød og være lidt stærkere tviv i nødt til at holde sin højte af 5-600 af fod jeg forstår i grunden slet ikke rigtig den historie med blæserød, sagde Joe godt, jeg skal forklare dig det svarede doktoren nu ja, det kunne også nok interessere mig at vide lidt nærmere beskid bemærket Kennedy og doktoren fortalte da som i vid stiger og deler jeg udelukkende ved at udvide eller sammenlykke den i ballon hertil benytter jeg først og fremst de 5 kasser den første ene holder om trend 25-galerns vand hvor til jeg føjer nogle dropper svåltyre for at få øje et sletningsevne og som jeg opløfter, vi hjælper et stærkt bundsensapparat vandet består som i vid af to dele brændt og en del ild den sidste går under invirkning af bundsensapparatet gennem det positive pol ind i den anden kasse en tredje der er dobbelt så stor og stillet oven på den anden modtager brænden som føres til den gennem den negative pol hænder af hvilke den ene har dobbelt så stor åbning som den anden sætter disse to kasser i forbindelse med en fire som jeg kalder blandingskassen og i hvilken de to gassarter der fås ved vandels opløsning blander sig denne blandingskasse har et rumfrem af omtrent 41 kubikfod i den yverste ende af denne kasse findes et røg og platin der er forsynet med en hage det vil sige, apparatet som jeg har beskrevet er ganske simpelt en knalgasblæser hvis hædet overgår vidiglydningshædet den anden del af mit apparat er følgende fra den nederdel af ballong der er hermitrisk tillelukket udgår to røger som er skilte fra hinanden ved et lille mellemrum den ene begynder midt i det øverste brindlag og det andet midt i det nederste er to ned til en cylindrisk jernkasse varme holderen der er lukket ved begge ender af to stærke plader af samme metall røget som følger fra ballongens nederdel går til og ind i denne cylindrefånede kasse og danner der en spiral som optager hele kassens højde inden det slangefånede rør forleder denne går den ind i en lille kejle hvis koncavebund er vendt nedad det andet rør udgår fra denne koncavebund og føler som jeg allerede har sagt til ballongens øvre lag selve denne koncavebund er forfærdighed af platin for ikke at smelte under blæserøres indvirkning til det der er anbragt på bunden af jernpladen midt i den skruvfånede slange og den yderste spids af dets flamme berøger lidt denne koncavebund hvad er det nu enig der sker? når blæserøret er tændt opvarmes brænden i slangen og den koncave kejle stiger hurtigt op gennem røret der føler til ballongens der opstår da et tom brum nedenfor som drager gassen fra de nederregioner til sig og den opvarmes nu og bliver uophørligt afstattet på denne måde opstår der i røret og slangen en meget hurtig gasstrøm som kommer fra ballongen og uophørligt vinder tilbage i tiden samt hvis varme grad uophørligt forøves nu udvides gassen en en 401-deel af sit rumfang for ved varme grad når jeg så lyder at forøve temperaturen til 18 grader så vil brænden i ballongen udvides med 1654 kubikfod og således fordrivet yderligere 1644 kubikfodluft hvorved den stigningskraft forøves med 160 pun hvilket altså er det samme som om jeg havde udkastet en ballast af linende tyngde for at til vej bringe en stigende bevægelse bringer jeg i hjælp af mit blæserører gassens temperatur op til en højere varme grad derved for gassen størrer spændstighed og udspænder ballongen der stiger jo mere jeg udvidder brænden nedstigningen i værksættes naturligvis ved at dimpe blæserøreres flamme og lave temperaturen afkøle vi kan altså i almindelighed komme meget hurtigere op end vi kan dale dessuden med den ballast vi har om bord tillader os at stige endnu hurtigere hvis det i et eller andet farfullt øjeblik skulle blive nødvendigt slut på 11. kapitel