 Vi er blevet rigtig gode til at lave nyertranspandationer. Langt de fleste transplanterede nyere holder de i rigtig mange år. Det svære går nogle gange galt umiddelbart efter transpandationen. Jeg har forskt at give, hvordan vi kan opdage de her komplikationer på et tidligere tidspunkt. Men allervøst vil jeg fortælle jer lidt mere om, hvorfor det er, vi laver nyertranspandationer. Nyeren er livsvigtige organer. De sørger for, at kroppen kommer af med affallstoffer, opret holder vand af saltbalansen og så danner de livsvigtige hormoner som Epo. Det er det hormon, der danner de røde blodlammer og det er helt essentielt for alle mennesker. Ikke bare cykelrytterne. Vi har allesammen to nyere, som har et helt fantastisk teamrøk. Hvis nejen bliver lidt træt, så tager den anden strax over at udvide kapaciteten. Det svære er det sådan, at alle medicinske sygdom de rammer begge nyere. Hvis ikke nyerne fungerer, så kan man få en maskine til at hjælpe med og rends blodet. Det er det, man kalder en dialysemaskine. Den er bare ikke særligt praktisk den her store maskine. Derfor er man nødt til at komme ind på sygehuset flere gange om ugen, mange timer hver gang. 2.500 dansker er i dialysebehandling for deres nyersvigt. Der er heldigvis et alternativ til dialyse, nemlig nyertranspandation. Man får en ny nyere enten fra et familiemadlem eller fra en afdød donor. Vi lærer 230 nyertranspandationer om året i Danmark. Det vil sige, at der er slet ikke nok nyere til alle de her patienter, som er brug for ny nyere. Derfor er det ekstra vigtigt, at alt tænker over, som det skal efter en nyertranspandation. Det værste, der kan ske efter en nyertranspandation, er, at der kommer en blodprop i nyerns kar. Så vil nyeren gå til grunden, og vi nødt til at fjerne den igen. Så har patienten jo tilbage til den her store dialysemaskine. Men, hvis nu vi kan opdage det på et tidligere tidspunkt, så kan vi faktisk gå ind og operere igen og fjerne blodpropen og på den måde rade nyeren. Så vi sætter os for at teste en ny teknik til at opdage de her blodproper på et tidligere tidspunkt. Med hjælp af en lille slange, kan man udhente vevsvæske direkte fra det organ, man vil undersøge. På den måde kan vi løbne over vores stofskiftet ved hjælp af de her mikro-dialysiske teter, som det hedder. Når man som forsker skal opsætte sin forsøg, så er det enormt vigtigt, at man får fat i de helt rigtige forsøgsteltagere. Grisen, det er det dyr, som minder allermæstermænsken, i sær, når det kommer til nyerne. Så vi fik færdig en flot grise, der ellers var på vej til slakteriet, fik den ned i vores forsøgskælder ude på Skageby sygehus i stedet for. Så fik vi dem bedøvet efter alle koncentrater, og vi frilagede deres nyere. I nyeren lavede vi så det her mikro-dialysiske teter til at udhente vejersvæske, og samtidig måltede vi på hvor meget urine, der blev lavet, og hvor meget blåde, der kom til nyeren. Efter noget tid gjorde vi nogle af nyerne syge, vi lavede simpelthen en blodprop. Ved hjælp af denne her teknik, kunne vi i løbet af 30 minutter se, at der var et stort problem i nyeren, så vi opdagede det simpelthen tidligere med denne her teknik. Det var også håbet, at mikro-dialys-tekniken med tiden vil kunne komme nyertransmetteret patienter til gavn, så vi kan opdage de her meget farlige blodprop i tide til at nå at ræde nyeren. Tusind tak for jer som maximhed.