 Hvad skete der sko nød? Vi kender ikke meget til, hvordan Isbjerg ser ud under havoverfladen. Men den viden er faktisk en vigtig nøgle for klimaforskningen. Ikke ord for. Ikke ord for. Ikke ord for. Ikke ord for. Ikke ord for. Jeg lavede det her høl i går. Jeg vil se vandet ned i Europa og den. Der ligger simpelthen vandfors ned i den. I 2018 tog Johan og Robert, tog ingenjørstoderne fra Aarhus Universitet, til Inlandsisen. Med sig havde de en robot, som kan træde i skande Isbjerg. Ja, det er super. Målet var, for første gang nogensinde, at give mennesket adgang til at nærstudere et Isbjerg i det fulde størrelse. Ja, vi har jo bygget over skærrobothil fra bunden. Vi startede i sluttningen af august og i midten af november. Der skulle den være klar til at tage til Grønland. Vi havde faktisk kun to og en halv måned til at bygge det hele i. Jamen, vi havde jo ikke noget fra start af, så vi har selv tegnet og designet alt på hele roboten og sat sammen. Vi har selvfølgelig haft nogle projekter og inspirerer fra tidligere semesterer. Vi har også kigget på, hvad gør man ud i industrien og hvad gør de professionelt. Så har vi prøvet på at tage alle de bedste ting og sætte sammen til hvor vi sidder ikke helt dade. Det var også noget udfordring at finde ud af, hvordan laver vi sådan en 3D-skand under vanden. Det er jo, og hvordan gør vi det på et budget. Det er en lille, sjovt detalje. Der hænger han sæde hvor Robert har skrevet. Hej hej, jeg er bare en robot. Send mig hjem til Danmark igen, hvis nogen skulle finde den. Så kan den bevæge sig rundt om sig selv. Jeg kan bevæge sig frem og tilbage, og fra side til side. Og så kan den så bevæge sig op og ned. Og så har vi kameraerne. Når der så kommer strøm på den, så kan de vinkeles op og ned, så når man sætter ind under et isbjerg. Så hvad hedder det? Så kan man kigge op under det, så man ikke rammer det. Vi gør det, og vi tager en masse billeder. Og så, hvad hedder det, bruger vi i det her computerprogram, til at sætte billederne sammen, og stitch dem. Og den skal det så lave, og det er ligesom en 3D-model. Hvad det er det, skal jeg lige se, om jeg kan få liv i hende. I overvis har vi troet, at isbjerg er trappetsformet under overflade. Og det har vi så meget svært at foresige deres smeltemønster og bevægelse. Isbjergets smeltemønster har i midletid store betydning for, hvordan fersk glædgervand blander sig med havvand. Og hvordan det påvirker hele den mekanisme, der driver de globale havstrømme. Det er dejligt, at vi stemmer om, hvor tæt vi kan se. De er kæmpe store. De der vil vi ikke tætte på. Men hvad med den der hand? Altså hvis vi skal finde en, der er stort, så skal den være sådan en skruende. Vi tager et kig på det isbjerg, der er lige derude. Finden ud af, hvor dybt det stikker, om det er muligt at skande delen for sådan en rimelig tid. Altså en 3-4 timer. Og hvis det er så, så er det det vi går med. Ellers må vi på jakt igen. Er det okay her, men vi vil tætte dig på? Eller hvad? Det skal jeg sage, men pass på her, fordi isbjerget går så langt ud i gården. Lige pludselig hænger skibet flere hundreder meter op, hvis der er en knækker her. Det er faktisk den bedste døde. Døde vi her, og komme så tæt som vi. Det er forsvarligt. Prøv at se, hvor isbjerget går ud. Til den lyset, når du er klar. Altså det er fantastisk. Jeg har sådan en jublende formændelse ind i en avn. For en timstid siden eller to, der kom vand ind i roboten, der var hun med helt nede i kultkilleren. Men nu er vi på sommer igen. Projektet lykkedes. Johan og Robert får to en komplett 3D-skandning af et isbjerg under havoverfladen. Men roboten, de selv havde bygget, i løbet af deres special og projekt. Så det har der været rigtig spændende og interessant at få lov at lave noget, der også skal bruges ud i virkeligheden. Det er ligesom at vinde lidt i mange, ikke? Det er så lang tid, at det føles godt. Det er den siste tur, vi kender til. Så det er et års arbejde.