 Pēc diviem pasaules, kariem nepilninga cimti laikā, daudzi meklēji līdzekļus lai nekadvērši nepieļautu šādu postoši nelājumi. Francīs ireģņš Janamo neidēja, kur turpināja attīstīt to reizējies francīs ārlietu ministers Robert Schumans bija apvienot divas rūpniecības nozars, kur suskatīja par kardzinēs pēkiemu. Ogļ un tēraudu nozēri. Ne roptu ne sefrapa dārku, nii dansu konstrukciju. Es sefrapa kādus reizācija konkrēta, kādus solidārīties. 1.500 pirmējā gadā sešas valstis, francī, vācī, Belģiju, Itālija, Luxemburga un Niederlanda, parakstīja parīzis līgumu izvēdojot Eiroprs, Ogļ un tēraudu kopienu, kur vadīja pirmā starp valstu iestāda, aukstā iestāda. Eiroprs valst vadītāja gribējušo procesu turpināt, tāpēc 1957. gadu 25. martā, tika parakstīti rūmas līgumi, ar ko izvēdoja Eiroprs ekonomikas kopienu un Eiroprs atomenerģijas kopienu. 1.600 tējā gadā Luxemburgas premier ministrs Piers Wernerrs ierosināj ir viešt vienot valūtu. Wernerrs iņojums, ko publicei 1.70 tējā gadā. Aicināj pakaupeniski 10. gadu izvēdojtu monetārosa vienību. Tēču pēc gada aizvēde valvēji dolaru. Sākās naftas krīze un Wernerrplāns no gul rakstāmgalda atvilknē. Tādēģ monetārasa vienības vietā, dažas Eiroprs valstu sievies tā devēto valūtas ķūsku, kas noteica valūtas mēņas kurš svārstībro bežas, gan atiecībā pret verākām Eiroprs valūtām, gan pret aizvēde dolaru. 17. pastāvēšanas gaduz no 1973. gadu ķūska piedzīvoj daudz valūtas kurs precizējums un daudz valsts taj pievienojās īstājās un pievienojās no jauna. 1979. gadā tik atjaunot centien izvēdot ekonomikas un monetārosa vienību. Radās Eiroprs monetārā sistēma un tik izvēdot Eiroprs valūtas vienību ekijs. Tomār ekijs bija tikai virtuāli valūta, nekas varākā norēķi un vienību. Eiroprs monetāras sistēmas dalība valsts vienojās noturēt savu valūt kursu svārstības 2,25% robžās ap centrālu atsauts kursu. Tas bija valūtas kursu mehānismu sākums. Nevienmār dalība valsts valdībām to bija vieglīstenot. Laikā no 1979. gadu līdz 1977. gadam valūtas kursu koraģējai 37 reizas. 1966. gadā dalība valsts parakstīja vienoto Eiroprs aktu, kas iezīmēja pirmos būtiskos romas līgumu grozījumus. Vienotā akta mērķis bija izvēdot īstu iekšējot irgu. Līdz 1993. gadam pamatojoties uz brīvu, prēču, cilvēku, pakalpojumu un kapitāl apriti, ko nejirobžot nekt tarifinērība kāda citi šķēršņi. 1999. gadā Eiroprs komisijas priekšsēdē tāju Jacques Delors izvirzīja par komitējus vadītāju, kur spētījumi rezultātiem bija jākļost par māstrikts līgumu pamatu. Delors ziņojums paredzēj pārēja uz ekonomiks un monetāros savienību trīs posmos. Pirmajā posmā uzsvaršu tik kalikts uz ciešāku centrālo banku sadarbību. Tu apstiprnāja 1999. gadu pirmiā jūlijā, kad pilnībā tik liberalzēt kapitāl apriti eirobs kopienā. Pēc tam 1992. gadu setītajā februārī māstrikta parakstī līgumu par eirobs savienību. Tajā tik notiekta ekonomiks un monetāras savienības pamat principi, un tās turtmākā izvēd un darbība. Seskaņā līgumu otariem posman bija jāsāks 1997. gadā. Šajā sadījā bija jānotiek ekonomiskai konverdienceja, kā ir jāizvēdojies tāds un procedožas tās īstenošanai. Līgumā notēts konverdienc skritērīs, kur jāiebēro dalība valstīm, lai tās varētu uzskatīt par gatavām ieviešti vienotu valūtu. Otrāp 8 laikā izvēdoj Eiropas monetāro institūtu. Tas sāka darbūties 1997. gadu pirmiā janvārī Frankfurtē. Eiropas monetārais institūtu sveicu visus priekšdarbis lē Eiropas Centrālā banka varētu uzņemties atbildību par monetāro politiku. 1997. gadu majā Eiropas Savienības valstu vadītāji un finansšu ministri tikās brislē, lai izlēmtu kurs valstu sasniegušas pietiekam konverdiences slīmen un var piedalīties monetārijā Savienībā. Viņa iecēlē rie pirmo Eiropas Centrālās bankas prezidentu Wilhelm Doisenbergu, kā ar izraudzījās pārijos pirmās valdes luciekļus. Eiropas Centrālā banka dibināti 1999. gadu pirmiā juniā. Tās tajās Eiropas monetārais institūtu vietā un pārņiem tā bīroju Frankfurtē. Eiropas Centrālā banka, ko pār visām Eiropas Savienības dalības valstu nacionalijām centralijām bankām, izvēdoja Eiropas Centrālo banku sistēmu. 1991. gadu 31. decembrī pusnaktīt zima Eiropa, valūt kurs valstīs kurs ievies Eiropa, tik, kad neadsaucām ir fiksēti. Tā komissionu kalkiļa valeru dansa, ka un manēs nationali un unionu. Trešojas Pūvasus sākās 1999. gadu pirmiā janvārī, kad tik ieviestu vienotā valūta un nacionalās Centrālās bankas nodi par monetāro politiku Eiropas Centrālās bankas padulams rokās. 5. trim gadiem, 2002. gadu pirmiā janvārī, ar plašām svinībām agrozībā tik laisic jaunās banknotus un monēts. Cilvēks tajās rindās pie bankomātiem lai pirmiers saņemti jaunā valūt. Trīs gadus Eiropa bija izbāanku, uzņēvam un firanšti ir goficiālā valūta. Bet tagad, tā piederei visiem.