 Første taler af seniorforskere Gidop ligger om Mathisen fra Institut for Bivores Bioscience på Aarhus Universitet. Hvad sko? Ja, og tak for det. Jeg skal sige lidt sådan indvidende om, at det her kvældstof og gødning og landbruk og nogle begreber, så det bliver sådan lige at få sat scenen fast i den her dag. Og Nils har jo været inde på nogle af tingene, og jeg kommer måske med lidt tal bag noget af det, han har sagt. Allerførst vil jeg gerne slå fast, at gødningsforbrug i Danmark i landbruk, det bliver reguleret af en kvældstofkvote. Det er sådan, at hver afgødning har en gødningsnorm, som bliver beregnet ud fra den økonomisk optimale kvældstofnorm. Før 1998 udgjorde den der gødningsnorm den økonomiske optimale. Og den økonomiske optimale kvældstofnorm, den er baseret på forsøgstater på udbytteforsøg, som bliver gennemført i landsforsøgende. Så der er et ret grundigt data grundlag bag den her normfastighedelse. Når en landmand så får en pose gødning, så er det en bedrift inden kvote, som er som en af hver enkelt afgrødningsnorm, der bliver regnet sammen og så får han den her pose gødning, og den må han selv bestemme, hvordan han forvalger på hans jord. Med vedtagende vandmiljøplan 2, der blev det indført i normreduktionen. I regeringskommelaget var det en 10% reduction, man indførte. Det var der nogle fødevarer, forskere og økonomiske forskere, der menede, det kunne godt økonomisk betale sig og lægte lige 10% under. Og den blev indført i 1999, og man har først den økonomiske optimale norm, som er de her tal her, og her har jeg slet dem op for de to første år med normreduktion, og så de to sidste år, vi har data for. Og så har jeg vist her den reducerede kvote, og også beregnet, hvad forskel med de to er i procent. Så i starten af den her normreduktionsperiode, der var, lov vi omkring de her 11-13% i reduktionen, og til sidste periode er vi kravlet op på 16-18%-reduktionen. Fra 2009 kom der en loft over den her landsk kvote, og det betyder, at man havde en bestemt mængde gødning, men ville have en loft over, og den blev så korrigeret fra afgådet fordeling. Så hvis vi nu havde meget mere græs, som optager mere kvælstof, så kunne man godt justere den her landsk kvote. Det betyder ikke noget for udvastningen. Man lavede det også sådan, at hvis de dykkerede af et fald, så tog man noget ud af posen, fordi hvis man ikke gjorde det, så kunne man give mere til alle de andre afgåder, og så havde man ikke rigtig vundet noget ved skovrejstninger og sådan noget. Vi ser igennem perioden en stigning af den her norm-reduktion, og der kom især en øget reduktion. Dengang brækken blev udfaset i 2008-2009 stykker. Man havde stadigvæk et fast loft over gødningsposen, og det betyder så, at når man så dykkede alt det, der ellers var bræk, så blev gødningsmængden tyndere, og derfor så blev reduktionen højere. Der er også andre elementer i, at den her reduktion er stede, som noget med proteinkorrektion og stigende udbytter. Men i bund og grund har det jo været selvfølgelig et torn i øje på en landmand, at reduktionen er så høj, at han ikke kan gøde noget mere hans koren, så han kan få noget mere udbytter og der med tjene nogle flere penge. Så det har været et ønske for landbrud, at den her normreduktion kom i spill, så man fik ophøvet noget af den. Det var så et mærkesag for den blod regering, der kom i 2015, og de bad så over som universitet, som Nils sagde om at lave en scenarieberegning af, hvad ville det betyde at bruge den her normreduktion tilbage? Det er en scenarie om prognose, vi regnede. Vi havde ikke de faktuelle tal på, hvad virkeligheden var. Men vi brugte den her regnemodell Endas 4, og vi brugte landstegnede data fra 2011, skal vi tilbage. 2011. Vi lavede et scenarie for, hvordan normen kvildstoffkvoten ville stige henover årene, og korrigerede for det kologiske areal, og fandt ud af afgødningsforbruget ville stige, ombrængt de her knappe 80.000 ton, og at udvastningen ville øves med de her 12.500 ton, og det blev en marginaludvastning på en femte del, som vi har rundt op for 18%. Det har været hjørnestenen i de her ting, så nu har jeg sat scenen på den del. Så vil jeg gerne fortælle lidt om, hvordan landbruget ser ud, og hvad der er sket de sidste 10 år. Det er nemlig sket, at koren optager mere kvildstof de sidste 10 år, og det har betydning for, hvor meget udvastningen er, og også marginaludvastningen. I det her plot har jeg fået nogle data fra landsforsøgende og nogle udbyttemålinger. Jeg har fået data forventet af ved og hvorbyg de er begge med forfrugt af koren, og det er på lærerjure jobb 5 og 9. Og så har jeg fået det for to perioder. De blå er over 95 til 2002, altså 5 år, og også de sidste år 2011 til 2015. I plotet her kan man se, hvordan udbyttes de her, hvis man giver mere gødning. Og der kan man se, at de orange, som er de nyeste, er udbyttet højere, det er indudbyttet i kærene, man har heroppe af Y-axen, på begge plots, og det viser nogle af de samme. De to korncyber, at de optager mellem 7 og 9 kiloende per hektar mere i dag, end man gjorde for ti år siden, når man har en gødningstildel, der ligger over 150 kiloende per hektar. Vind og vedet datan er signifikant, og hvorbyg det er næsten signifikant, man er lige under, man tæt på. Det har betydning for udvastningen, at afgrønne optager mere kvældstof, og det er det der pointen i den her slide. Så har vi jo haft de her reducerede normer i landårvogn, der opgør vi den her inden mark over skud for hele landet, og den har også været væsentlig mindre de sidste ti år. Og det er især den gule her, som er høstudbyttet, som er stedet, og jeg gennemgår lige, hvad den her markbalanser går ud på. Det er, at man tager hvad der er tilførtsmarkerne, og så trækker man høstudbyttet fra, så har man en kvældstof markbalanser, som er den grønne streg her. Input er handskødning, husstyrkødning, såsæd og slam og industrieoffald, og så er der noget fixering til græs og bælsæd, og så kommer der noget med nedbyr, som er depotationen. Og alt det her er den totale indinput, og det er så den, jeg har lavet plodt af her, så man kan jo se, at I og med, at handskønsforbrug falder igennem årene her, så kommer vi hen her, hvor det måske er jo en slik mere ud, men rigtig faktisk har vi de sidste ti år en mindre end markbalanser på, omkring de her 10.000 til 25.000 tons. Noget af det skyldes mindre forbrug af husstyrkødning, men noget skyldes også mere høstet kvældstof, og det er igen noget med, at når brakken bliver fasset ud, så kan om man dyrker jorden, og man har en samme post af kvældstof og put på, så høster man mere, og så får man en bedre kvældstofbalanser. Så skal vi over til to helt centrale begreber i den her debat. To begreber, som er helt forskellige, og har helt forskellige information. Det er, hvor meget udvasket der er kvældstof, at det totalt tilført kvældstof til markerne. Det er en samlet udvasket mængde for hele landet, som man sammenholder med, hvor meget kvældstof er tilført hele landet. Det, der er tilført, det var det, jeg gennemliggivet før. Så har vi den her marginaludvastning, som er den, der har været rejst kritik af, og har været omdrejningspunktet i høj grad, i medierne og politisk. Og den udgør ændring i udvastning ved at yde tilføres af kvældstof. Den ser altså på en ændring og ikke på et landstall. Når vi snakker udvasket andel af tilført kvældstof, så er den sidste landstækende beregnet, vi har, for hele land i 2011, som jeg sagde før. Og den udgør de der 165.000 tons, som er beregnet ved gennemsnitlig udbytte. Det er faktisk sådan, at en læsmodellen ikke korrigerer for udbytte, udbytte ikke en parameter forklaring, så det er førende set de udbytter, der var i de data en læs, blev født med. Og den er beregnet, den her udvastning med en læs 4. Og i 2011 udgjør det samme tilført 530.000 tons, så udvasket i forhold til tilført enden, det er de her 31%. Og så er det, man skal holde tungen lige i munden, fordi der var jo en marginal udvastning, vi brugte tidligere på 33.000, så kunne man tro, at det er det samme, men det er det ikke. Og jeg gennemgår marginal udvaskning lige om lidt, jeg vil bare gerne slå fast, at det her udvasket i forhold til tilført enden, det er én parameter, som man kan bruge i den her diskussion. Og det som man anden har været rejst, det er hjem, hvor bliver alt kvældstofet af, alt det her kvældstof i tilført landbrugsmarken, hvor bliver det af. Det har jeg lavet en lille tabel over hernede, at noget bliver udvasket i 165.000 tons, noget går til højste kvældstof i udbyter, noget bliver dignificeret i særlere lærerjord, hvis der er meget husstyrkødninger, det er illefri i forhold, så bliver noget fordambet ved udbring af husstyrkødning, og så er der en rest, som anden af pulgaiden, der ingår nogle usikkerhedsposter på alle de her ting. Og herover er der så opgjort 1% af det her. Det er så den balance, den ser ud i dag, og vi har ikke en balance for fremtiden. Det er jo først nået, vi får data senere hen, for eksempel udbytter også noget, når man nu må gøde noget mere. Så kommer vi til marginaludvastningen, og marginaludvastningen er, som jeg sagde før, øget udvastning i forhold til en forskel i tilført gødning. Og her har jeg et plot af et forsøg med vind, der ved, hvor hver enkelt punkt er, hvor meget udvastningen er ved stigende kvældstofmængde. Udvastningen her er y-axen. Og så kigger man på en forskel i udvastning af en grønne her. Det er de her to tal, og så er forskel i gødning 100. Og så er marginaludvastningen mellem de her punkter 8%. Man kan også få hjælp af matematikken i særen, og forsøget ikke altid er så pænt, at der er stor forskel på punkterne. Så lægger man en trindlinje ind, og regner man marginaludvastningen ind for trindelten her, så får du et lidt andet tale, men stadigvæk inden for en viss usikkerhed. Så marginaludvastningen er en ændring i udvastningen i forhold til en forskel i tilført kvældstof. Marginaludvastningen har været et omdrejningspunkt i Aarhus Universitets Rødgivning siden 1998. Vi har med løbende mellemrom lavet faglige vurderinger af vandmiløbplaner og virkemedler, og der har vi brugt marginaludvastningen til forskellige virkemedler. Det har der lavet en tabel over i tværrullingsnotale, og det er den, jeg kort vil gennemgå her. Udgangspunktet for at berege en marginaludvastning har været nogenlunde konsistent. Vi har brugt den udvastningsmodell, som er en piresk modell, som har været den mest nye. I starten var det den her udvastningsmodell, simpelthen i 1991. Så har vi brugt landarvognestaterer i det her tilfælde, og har vi sådan set også brugt data fra hele landet. Vi har fundet forskel på de to her marginaludvastningstall og brugt gennemsnit af de to. Vi har brugt til midtvejs evoluering af vandmiljøplan 2, som så blev genberegnet, fordi der var problemer med noget vandbalanse, og derfor stedt marginaludvastningen i de to tal, men også brugt to forskellige modeller, fordi modellen også skulle opdateres, når vandbalansen var fejlbehæftet. Så har jeg stået evoluering af vandmiljøplan 2, der har vi brugt de 33, som også er baseret på den nyeste modell, og vi har også skelet til nogle forsøgstater, som Peter Sander Djurhus har lavet en radegørelse for. Primært også for at kunne radegøre for, at hjemver bliver kvælstaffet af i nogle kornerige sædskifter, og de finder også omkring de her 33 procent i dag. Så måden, vi har arbejdet med det her på, har været nogenlunde konsistent igennem tid. Så er det jo, at marginaludvastningen i sær kommer i fokus i landbrugsparken, det, vi arbejde med tidligere, var sådan set tilbageret, altså at vurdere, hvad der skete. Nu kommer vi til landbrugsparken, så skal vi lave en prognose. Og her blev marginaludvastningen specifik beregnet med den her regnermodell Endless 4. Det var den seneste modell, vi havde. Vi brugte de der 2011 landbrugsdater, det var de seneste, vi havde. Det er jo klart, at marginaludvastningen bliver meget mere i fokus, og nu må man give meget mere gødning, så er hele omdrejningspunktet jo marginaludvastningen. Og derfor er det også vigtigt, at den bliver analyseret og usikkerhedsvideret, og man har den til debat. I perioden 2008-2015 har marginaludvastningen jo også været anvandt til forskellige ting i myndighedsarbejde med mere isolerede specifikke opgaver, også hvor vi har moderet marginaludvastningen i forhold til, om det i særlig var husstyrkødning, det handede om, var det f.eks. en effekt af at brænde fiberfraktion af husstyrkødningen, eller har det været en effekt af husstyrkudkendelser, der har vi brugt en lidt højere marginaludvastning, som jo også skyldes, at der er noget organlige stof i husstyrkødningen, som bidrager lidt ekstra til udvastningen. Jeg vil sige lidt mere om indræget i de sidste årtier i særlig i forhold til efterafgrøder, og der har jeg lavet den her tabel. Jeg har opgjort det i de to året 2002 og 2003, og så de to sidste året 2016, og her er det dyrkere areal, som har ændret sig lidt faldet lidt, så er det andet delende efterafgrøder, som jo er stedet rigtig, rigtig meget de sidste 10 år. Og så har jeg gjort op, hvor meget vores dyrkede areal er egentlig dækket af en afgrøde om vinteren. Altså er der vinterkoren, eller vinterraps, eller græs, eller bræk, eller hvad der nu er, og det er de her tale. Så er der noget areal, som egentlig ikke har en efterårs- eller ny efterårsbevoksning. Det kan være areal, der er pløjet lige efter høst eller lidt senere, men altså som vi typisk har kaldt bare jord. Det er særlere vortkoren, som ikke har jeg efterafgrøde, eller majs. Og der har jeg opgjort de her tale. Og det tale har jeg opgjort i procent af det dyrke areal for at se, det er sådan set det vinter, vi forventer det største udvastning fra, når der ikke er noget, der vokser op på jorden, eller de pløjer tidligt, så er der stor udvastning. Og den kan vi se er fallet markant de sidste 10 år, ud over, at det tale er fallet markant, og det er forholdsvis lille. Så er der også sket det, at jordbearbejningen er blevet reguleret, som man først må pløje efter 1. november på lærjord, og efter 1. februar på sandjord. Så vinduet for udvastning om Astrød er blevet væsentlig mindre, og der er jo over, så der hvor, at den vinduet er her i de senere år, der er der endten spilkoren og senere jordbearbejring, som også giver en lav udvastning. Det betyder, at når vi har mange efterafgrødder, så bliver der også en pulje i jorden. Det betyder, at den lille vinduet er tilbage, skal vi have fokus på, og det er noget af de indlag, som kommer her efter mig, der kommer ind på det. Jeg vil gerne lige risop, hvad jeg har fortalt om. Markbalansen er, at den er blevet mindre de sidste 10 år. Endudvastningen, som udgør 21 % af tilførtet kvældstof, er en helt anden parameter, en marginaludvastning, som er en øget udvastning ved at give mere gødning. Kornafgrødder, de optager væsentligt mere kvældstof nu, end de gjorde for 10 år siden, der er kommet flere efterafgrødder og senere jordbearbejding, og sammen med den øget kvældstof høst, så giver det en mindre mængde kvældstof til udvastning ved samme tilgældning af handelskødning, og derfor er det vores vurdering, at marginaludvastning den er mindre nu, end den var for 10 år siden.