 Sådär, mina vänner. Då är det dags att locka upp lite av det ni har pratat om. Det är bra att jag inte kan avbryta er. Det tyder på att ni har sjunkit in djupt i diskussionerna. Det var inte meningen att ni skulle bli färdiga, så ni behöver inte känna er nervösa över det. Nu tänker jag att vi ska föda in lite av era tankar till panelen här, de som har pratat. Ni har mikrofoner allihopa bredvid er, jag tror det är på höger sida om stolen. Så håller ni in knappen bara när ni pratar. Så ser vi lite hur ni har tänkt och vad ni vill fråga och reflektera kring. Och så är det alltid så att den som börjar får en glass. Där har vi glassen. Varsågod. Jag var väldigt dumt av mig att röka upp handen, för jag äter ju inte glass. Axel Vemblad, ordförande i Värslandturfonden. Ett lång bakgrund både i näringsliv, offentlig förvaltning och FN-systemet. Så jag har sett hållbarhetsfrågorna från många olika håll. Och jag har ett mycket värre exempel än vad du har från ett bolag som jag inte vill lämna vid namn eller om just de här dilemmarna. Jag har ett annan liten vinkling utifrån en NGO nämligen. Och det här är inte en kritik mot min egen organisation för det är många andra. Vi vill ju en av oss där good guys och gärna tala om vad andra ska göra och vad andra inte ska göra. Samtidigt lider vi ibland av en liten beröringsskräck. Vi vill liksom inte blanda oss ihop med de där som vi talar om vad de ska göra. För att göra dem fel så kan det ju påverka vårt varumärke. Och då kan vi ha en tendens ibland att välja de där som är så himla bra så de behöver egentligen inte ha med oss att göra. För att få igång en debatt så vill jag vara lite reagerande. Ibland kanske det vore nyttigt för oss också att ta lite lite risker och leera oss med dem som kanske som vill. Och det är den här bottentunga ledningen som vi också måste hitta att den verkligen finns. Annars ska vi hålla oss långt långt borta. Men den finns ju på ett antal håll inom näringslivet, det vet jag själv, av egen erfarenhet. Vad vi behöver som organisation är att se till att det finns uppföljnings- och rapporteringssystem. Så att det här inte bara är det här fina beslutet som du är väldigt intressant var inne på. Utan också att man följer upp allt i ganska mycket i detalj, nästan lite överbürokratiskt. Då tror jag vi kan göra nytta och vara en del av det. Men det här är ett dilemma som kanske inte är näringsliv och politik utan det är ett engodilemma just den där beröringsfreken. Och det du tänker på är, om jag läser dig rätt så har jag näringslivet, de onda kapitalisterna. Ja precis, för jag har ju varit en sådan. Och då kan man från er sida, menar du, ha lite beröringsskräck. För det kan ju hända att de onda kapitalisterna går och gör någonting som är... Ja, det är ju så, men det är inte VVF. Du kan ta naturskyddsförening eller Jordens vänner eller whatever. Så vi vill ju hålla vårt varumärke rent och inte smutsa ner oss. Och det förstår jag, det är så vi ska vara, för det påverkar ju vårt varumärke. Men vill vi förändring så kanske vi ibland smutsa ner oss lite grann i alla fall. För att åstadkomma förändring. För annars är risken att vi ger oss med dem som egentligen inte behöver oss. Det är intressant, vad säger ni om det? Vi har tagit ett den här beröringsskräcken som ändå finns både mellan näringsliv och politik och kanske mellan NGO och näringsliv också. Ska man våga smutsa ner sig lite för att göra verkligen skillnad? Nu är den på. Så, bra. Jag känner igen, precis det här beskriv. Jag var rätt involverad i de här barnrättsprinciperna som togs fram av UNICEF för att rädda barnen för några år sedan och satt på rädda barnens sidan. Tack vare att jag hade varit väldigt involverad från näringslivs sidan och försökte hitta de här kopplingarna. Och jag kan ju verkligen bara bekräfta att det är synd att det inte var de bolag som kanske var lite svårare för rädda barnen att arbeta med som rädda barnen valde. För då hade man nog de här principerna fått ett väldigt mycket större genomslag. Men hans förslag är att man då ska göra det med hjälp av ständig och väldigt nära uppföljning. Absolut. Det håller jag helt med om. Och det är ju i alla fall i mitt perspektiv det som brister rent rutinmässigt mest i de ideella organisationer jag har sett. Så är det uppföljningsmekanismen och vikten av att utvärdera samma host bang for the buck. Och det skulle man kanske kunna lära sig lite av från näringslivet som ideell organisation, tänker jag. Anna, ville du säga något också? Tänk ju direkt på det här med att sätta sin docka i gungning. Vi elev i en kultur där vi har harmonisyn. Så att det här med oenighet och våga utmana varandra det är ju inte en del av vår kultur. Men där tycker jag att NGOs har en väldigt viktig funktion. Att våga göra det. Om man nu drivs av en inre övertygelse om en bättre värld vilken aspekt man nu tar på. Ja, men sett dockan i gungning våga utmana och se vad som händer. För jag tror att det är ju de här organisationer företagen behöver. Det är inte vad de vill höra, men det är vad de behöver. Och det vet de innerst inne någonstans. Men du, om man gungar för mycket på den där dockan då kan det ju också bli så att de som står på andra sidan stänger av och säger nej nej, det där skulle vi inte lyssna på. Eller? Ja, ja, det är klart. Sådana som inte är botten tunga. Det blir väldigt jobbigt med någon som är botten tung och möta sådana för man är ju så rädd själva, så att ja, absolut. Och då blir det inga handlingar i alla fall? Nej, så man måste vara lite smart. Man behöver ju inte vara liksom lugn. Absolut. Kan inte gå på fel. Nej, nej, nej. Men att våga, annamma oenighet och utmana varandra. Jag tror Mattias vittade där också, eller hur? Varsågod. Tack, Mattias Gormann. Väldigt tankesmira. I frågan där så var det hur styr man mot ett mer dynamiskt ledarskap. Och deltagande. Och då när vi satt här och klurade så funderade vi på en verkligen styr mot det eller om det är tvärtom så att det är bra att tona ner styrandet. Och det där som också tidigare satsat, att man kan inte leda om man är osäker på att man är på världen. Men det finns kanske nog väldigt attraktivt i att man framlädd, man letar tillsammans efter var man ska fram någonstans. Kopplar man till de yngre förmågor som söker jobb hos oss och säker på många andra ställen också, så i deras första fråga absolut inte var det vi är på väg någonstans, utan hur är jag själv med att utforma vart vi ska någonstans? Så jag skulle nog vilja tona ner styrdelen i detta framtida ledarskap. Vad säger ni om det? Ja, men att styrman, då säger man, gör så här. Att om man liksom vill ha det här engagemang, alla drivs via någonting, vi är ju mot det vedrän. Det gäller att hitta människors motivation och drivkrafter. Så jag tänker hitta rätt personer. Man vill, ska man se någonting i forskningen om det? Det här individuella ledarskapet pratar man i alla fall mer om nu. Jag vet inte om vi har blivit bättre på det, men det känns lite grann som att det är... Ja, jag vet inte forskningen, men det finns ju en tendens att organisationen att ta över lite för mycket. Alltså, just den här frågan är ju jätteviktig hur man kan påverka själv. Jag sa inte bara att det var ett offer för en massa organisationer eller massa idéer som finns och så vidare utan att försöka på något sätt. Vi pratade om det lite grann, att det här var lite mer individ i organisationen och kanske det är mindre individ utanför organisationen. Lite mer individ i organisationen och lite mindre individ utanför? Ja, jag tycker det finns... Det är väldigt mycket individorienterat kultur nu. Så att säga när vi är utanför organisationen vi förverklar sig själv och alla möjliga sådana saker. Men det finns en tendens inorganisation att efterallt drar man omkring så att säga och organisationen behöver lite mer individer och samhället behöver lite mindre individer. Så lite mer individuellt ansvar i organisationen med lite mer kollektivt ansvar utanför organisationen? Ja, eller ansvar, men i vart fall synsätt så att säga. Intressant. Jag tänker att jag lägger till en sak. För du sa ju så bra där, Sofia, det här med att förtroende och tilliten. Och det är bara bottentunga ledare som kan känna tillitandra och ha förtroendetandra. Det är det man måste ha om man ska låta individer blomma ut i en organisation. Så jag tänker att det har med det här ledarskapet att göra verkligen. Det låter inte som att det finns någon genväg, man måste bli bottentung. Om man vill driva förändring, så lär det ut. Annars händer det ingenting. I anhammeltan Ekonova. Fråga kring det här med huvudtunga ledningsgrupper. Annars, Sofia, har ju jättebra på där. En fråga som jag skulle höra vad panelen anser det är ju den här kompetensfrågan kring hållbarhet, alltså kunskapen om hållbarhet. Det tar ju tid att lära sig. Hur får man en stressad ledningsgrupp som bara springer på möten? Avsätta den tiden för att förstå frågorna. Jag är ibland ute på hos studenter med att Linköpings universitet de är ju superduktiga på hållbarhet. Ledningsgrupperna har ju inte haft de här frågorna när de själva var på skolan. Hur knäcker man det här? Hur gör man, Sofia? Jag vill spela tillbaka till den här frågan om förtroende igen. Det är allt det här som har med förtroendeskapande hela tiden det handlar om. Sen är det klart att det finns en enormt stor kunskapskomponent. Men innan någon är beredd att ta till sig den där kunskapen så måste jag skapa det här förtroendet. Sen går det olika snabbt beroende på vilken typ av ledningsgrupper det är, såklart. Kan ett förslag, vad du var inne på om man som hållbarhetschef ska driva förändring eller hållbarhetsansvarig då ska man sitta i ledningsgruppen? Jag är inte av den uppfattningen att man måste göra det. Men det ska finnas formella beskrivsverk? Jag har sett exempel på när det går alldeles utmärkt att med support från en tongivande person i ledningsgruppen driva verksamhetskritiska projekt som gör att man formellt har en stor budget. Man har tillträde till alla de här personerna och man har tillträde till ledningsgruppen på ett väldigt bra sätt utan att man sitter där. Det kan till och med vara en fördel ibland. Men det är min personlig åsikt. Många som hävdar att hållbarhetschefen ska vara i ledningsgruppen. Jag är inte riktigt övertygad om det. Det finns andra sätt. Frågan är så viktig. Det är inte att sakkunskapen saknas men saknas i ledningsgruppen. Det första segit är tillåtas. Jag vet att jag inte vet. Att vi medvetar om en okunskap. Jag tror att jag är kundning, huvudtung, att jag är bäst och störst och vackra. Då kommer man inte att tro att man behöver någon hjälp. Jag tycker åter tillbaka till ledarskapet. Vad vet jag om mig själv? Ni såg att den här dockan hade lite svarta klot och inte bara guldklot i bottentygden. Det är det. Minna tillkorta kommanden. Det måste jag också vara medvetare om. Att jag inte är västpaltig och förtroendet att lita på att andra kan. Jag tänker också på hållbarhetsfrågan. Vem hade trott? Tänker jag av några av så hade kanske trott det. Men Nepal skulle stämma till elja. Gud vad det som händer. Det är frågor som kommer att det ska bli en hållbarhetsfråga. Att Putin skickar ut små bits på hela elnätet och stänger ner. Det händer saker som blir hållbarhetsfrågor som en ledningsgrupp bara ödmjukt får insatna med dem. Ingen kan ha koll utan det gäller hela tiden av tentaklarna ute. Hållbarhetsfrågan och klimatfrågan. Det har blivit så breda frågor också. Det påverkar direkt lönsamheten i bolagen. Har det underlättat för förståelsen hos ledningarna och för sökandet av extra kompetens? Det går att härleda till vad det står på sista rad. Säg nåt som blir lite flåskligt i det här sammanhanget. Man ska inte underskatta vikten av 17 konkreta och snyggt layoutade hållbarhetsmål som alla tycker är fina och som är lätta att förstå. Jag tror att Agenda 2030 har faktiskt själva utformningen även om jag och många av oss tycker så klart konsensusen kring vad de ska åstadkomma i den stora. Men i nån sorts ledningsgrupp sammanhang upplever jag att de är ju en inkörsport bara på grund av faktiskt hur de är layoutade. Att folk blir så härligt snyggt och kan skriva om er redvist. Är det en svensk som har fixat den där? Så. Och sen är det klart att man kan börja fundera på kopplingen till lönsamhet. Men i många ledningsgrupper tycker jag som går igång på helt andra grejer. Som går igång på layoutade Agenda 2030. Det är ganska kraft. Nils vad säger du om de Agenda 2030-målen? Det är också ett stort. Det är inte något parisklimatavtal men det är ju ändå ett stort åtagande som världen har gjort. Kommer det också att bromsa själva handlingen? Jag är inte expert på det. Det finns alltid en risk med de tjusiga målen. Det är... tjusigare i det. Så att... Jag vet inte. Jag tror att man ska förhålla sig lite skeptisk. I alla fall om man ser hit om man har sådana mål. Hur ska man kunna... Arbeta lite motvind kanske när man ska genomföra dem. Det är motvind nu för att det här vården finns. Folkverk tycker att det här har ordnat sig. Och så där. Och du sa också i din presentation att man tillförställer fler målgrupper på det här sättet. Då har man en målgrupp som tycker att de här målen är jättefina och bra. Då har vi ändå lovat att här framöver ska vi uppfylla dem. Då behöver vi inte göra så mycket idag och då reterar man inte den här målgruppen. Nej, precis. Och kanske man är tvungen att göra något som tillställde dem andra. Så det är... Det är inte lättare. Tre reflektioner. Hur gör ni själva i ett eget ledarskap? Är ni alla superbotten tunga och har fullständig kontroll? Varsågod. Det här är egentligen bara en liten kommentar att det finns en ny samtalspartner som är med i det här diskussionen som kanske underlättar diskussionen om hur man satsar inom en företag och det hållbar finans börjar växa och investerar och aktieägare pensionsbolag. Det är mer och mer än möjligt att ha en diskussion med invester. Jag kommer ihåg när Unilever först sa att de skulle... De vill inte ha kortsiktiga invester. Det var en stor chock. Jag trodde inte så konstigt idag. Så när man ska ha en dynamisk diskussion och dynamisk ledarskap och ledningsgruppen det är kanske en... motstridiga mål som du pratar om. De är kanske lättare. Jag vet inte. Jag vill höra vad ni tycker om det. En annan diskussion när man har finansvärlden mycket mer på banan än de var kanske 5 år sedan. Vad säger ni? Finansvärlden har ju faktiskt spottat upp sig. I alla fall är det här beslutskategorin som du pratar om. Det har ju varit mycket fina ord också från finansvärlden så får vi se om det kommer någon handling. Jag... Jag har en reflektion som egentligen ligger lite vid sidan om det vi pratar om nu men ändå som sammanfall är. Jag tänker här med finansbranschen att driva på det här med tidsperspektivet. Om man tänker att årsredovisningar på något sätt ändå ska ge en bild av hur ett bolag ser ut i de här... Jag brukar tänka på en sån här världskillkårdmagasin. Man berättar om allt det här fantastiska man har gjort. I det här det finns ju ett nya redovisningstandare för här smeter integrerad redovisning IR med klamrar runt där det faktiskt krävs att man ska redovisa sitt... berätta om sitt bolagsutmaning av möjligheter på kort, medel och lång sikt och jag har haft anledning att titta på extremt många sådana här redovisningar och just den punkt som bolagen fallerar på. Om man tar de här olika tidsperspektiven i sin redovisning det verkar vara en svår uppgift för ett bolag att hålla flera tidsperspektiv i sin planering samtidigt. Det drabbar hållbarhetsfrågan såklart att det är så svårt att formulera sig när man har köpt konsultjälp för miljontalskronor. Hur ser ni på den här balansgången mellan att reglera och att uppmuntra någon slags självreglering och egna initiativ när man reglerar hur man ska redovisa ett exempel, då är bolagen tvungna att gå fram på det området och annars kanske man skapar någon slags självreglering och lite morot och piska. Hur ska man förhålla sig? Vad säger du Nils? Ja, jag tror det behövs mycket piska. Det behövs mycket piska. Ja, alltså jag tror att på något sätt så måste de här intressena hållbarhetsintressena göra sin röst hörd väldigt starkt för att motverka andra intressen och vem så vinner, alltså det är ständigt ett bolag måste uppfylla så många saker alltså och då är det ju som sagt frågan om ni vill att det ska uppfyllas i beslutet i handling och sen får man man kan inte få gå och begå delarna allting. Och men det är klart men jag vet inte jag gjorde den reflektionen när du pratade att det finns ju lite hållbarhetskurser även i företagsekonomi. Jag är provensiv i företagsekonomi och kollega till mig som har alltid sådana kurser. Det var vissligen några år sedan men han sa i alla fall att studenten, det var naturligtvis frivilligt att gå på den här kursen och så vidare men studenten uppfattade den här kursen som väldigt politisk det var en vanlig företagsekonomi som går ut på att man ska maximera vinster för kapitaläga det var inte politiskt den som hade gått i 3 år så att säga men det visar på något sätt att även för de här ganska unga generationer är det här otroligt nytt på något sätt att man ska tänka på det här sättet och så att det illustrerar det helt enkelt. Men i enlighet med din teori om det inte är säkert att handling kommer efter beslut räcker det för politikerna att fatta beslut och kring det här och sätta upp regler och lagar och så. Det är inte säkert att det driver handlingen Nej, det är ju det att man passiviserar liksom de som driver det genom att fatta beslut om det. Deras kritik mot handling kan alltid alltid bemötas med att man har beslutat så att säga. Det är det jag menar att exempel genom att Trump beslutat av fyra år går ju det här avtalet så behöver han inte subventionera koldindustrin lika mycket. Inte riktigt lika mycket i alla fall. Men det är jättesvårt det är jättesvårt men jag tror att i alla fall jag kan bara säga jag är ingen praktikens barn jag kan bara säga att man måste se upp med det här i alla fall. Det är inte så enkelt som man skulle vilja att det var Nej, det skulle ju vara väldigt enkelt men det var bara så att fattat kraftsmusers slut i Paris och sen så ordnars är det en efter det, asså Vågon avslutande reflektion eller fråga Varsågod, jag hade en till där sedan Roland Infstrandsmäldsklimatsverkning Jag tror man måste ha väldigt konkret när man pratar om hållbarhetsfrågor Om man ser en ledningsgrupp i ett företag så kan jag garantera att det är den gruppen som kommer att resa mest i företaget Men ge dem en personlig koldioxidbudget som de då får varje år och sen i slutet på året så får de redovisa hur mycket har man då minska klimatbelastningen under det här gången av året Då blir man ansvarig för någonting att bara sätta upp mål hela tiden som är till intet förpliktande leder ju inte någon vart Mycket uppföljning och gärna på personligt plan Vi hade en kommentar till där varsågod Ja, hej, Anna-Rietje Iblod heter jag, jag är enskild konsult men är beteendvetare i botten Jag har brunnit från förmiljön sen jag var ung, flicka och varit med så pass länge så att jag har varit med innan det här rapporteringshysterin ingrep Har det blivit bättre eller sämre? Jag skulle säga att på många sätt så har det blivit bättre Eller sämre har det faktiskt blivit Jag sitter här och har med lite klappande hjärta lite skräg också för att nu kommer jag vara riktigt elak Mål utan visioner leder till livsvarig ledning Det får oss att stänga av den del av våra mänskliga motivation som handlar om att identifiera och att lösa komplexa problem Det innebär att den de som är all väl vilja drivet igenom miljörapportering har bidrag starkt till att istället förvärra problemen För att man stänger visionerna Man stänger visionerna Man får människorapporteras som barn på arbetsplatser vilket det är Därför att om du sätter enkla mål om vad man ska göra Då släpper hjärnan till och med ett taget om att analysera de komplexa system som ligger till grund för att olika situationer uppstår Ta med oss den För att jag har en fråga Jag känner mig också lite ledsen Varför att Jag känner till att jag har följt många av er som har drivit igenom den här Parisavtal och så vidare har följt er under lång tid och vet att det här handlar om extremt huvudtånga personer men huvudtånga på väldigt rätt sätt förutom på ett område och det är vad att man väldigt tidigt helt enkelt människan Har liksom inte förståelse för hur människans hjärna fungerar hur vi vad som driver inlärning och allt det här Det här är otroligt komplexa frågor och när vi ska diskutera ledarskapet på de här frågorna så vill jag att vi ska gå upp på samma komplexitet nivå som när ni analyserar gradantal eller utsläppsnivåer av olika slag eller försörjning av Östersjön min älskade Östersjö Hade du någon fråga eller är det mer Då har jag liksom frågan är hur gör vi därför att det här som du är inne på det här med beslut att ibland så driver det till att man ökar där det är extremt komplexa frågor Hur ökar vi möjligheterna att diskutera ledarskapet på samma komplexa nivå rapporterings- och intitamenssystem men driver på och så vidare Kan vi lämna in den här till panelen Anna du har stått här och tack för att du skickar in där min intitament för att det är det här det enkla chevskapet och det som jag tycker dominerar alldeles för mycket det det enda en chef gör om jag ska raliera lite nu det är att jag skriver ett bonusavtal med dig i min underställda chef och sen innebär det att det är mitt chevskap och sen så är allt annat irrelevant för att du har gjort målen i bonusavtalet så har du gjort ditt jobb och då kan du göra vad som helst lätt och bäst män och in och då glömmer man bort allt det andra så det är verkligen ett viktigt lager att ha med sig här vad gör det med oss människor att jag har den här siffran i huvudet och att hela tiden möts upp så tack för att du har sett det här med att sätta tydliga mål som ju alla eftersträvar och prata gott om kanske gör att man släpper komplexiteten att ha begränsade mål på något sätt varför ska man ha begränsade mål i livet man kan ju ha jag har legat ganska mycket med man ska ha mål som man inte kan uppnå just nu fast den ett skäl till att ha begränsade mål är ju att det faktiskt går att uppnå dem, det kan ju finnas en poäng jag ska träna så att jag gör leading i loppet på tre timmar det kanske går mycket fortare än så varför har du inte gjort ambitioner och vinnare? mycket kort då, för vi har en till här jättekort exempel, jag jobbade med en av ABB, gamla ABBs ledningar på Kraftverkssidan det här var ett regn en ledningsgrupp som inte kunde räkna upp sina tolv kunder men de var helt innovationstrivna därför att vi hade en flat rate energiskatt som gjorde att varenda effektivitets ökning som de kunde få ut ur sina maskiner ledde till attiklerade till resultatbalansräkningen på det hade de ingen bonus kan säga det enda som vi diskuterade de här ledningsgrupperna, hur mycket vi än försökte diskutera, hur kan vi utöka affären så var det de här effektivitetssiffrorna, det här var killar som slog varandra på axeln och sa att vi fick ut 8 % mer ur den här kraftledningen det är den känslan som vi har tappat idag i näringslivet jag har jobbat i finansbranschen jättemycket jag har varit med och tagit med betalmodeller till exempel och prismodeller vi har tappat något existentiellt i det här som vi behöver tillbaka till, och det är hur man linearar drivkraft, hur får vi drivkraft att fungera på rätt sätt Vi tar med oss din fråga också till det här, varsågod Helena Lindemank, jag hållbar utveckling i Sverige, AB och jag har en reflektion och lite av en fråga de här globala målen man skulle ju kunna se dem som en vision, det är ju rätt långt fram till det 20-30 ett sånt men en del av delmålen, framförallt under mål 14 och 15 där säger man att de ska uppnås redan till 2020, och det är ju inte så långt till dess, och dessutom så ligger Sverige ett risigt inne i när det gäller mål 15 till exempel skulle vi kunna ta tillvara på det som en drivkraft för att få till den här handlingen, så det inte bara blir ett beslut på ett papper 15 handlar om life on land medieologisk mångfald och så vidare skogen och djurbruk Den här ekologiska systemet som Håkan pratar om också, där ligger vi dåligt till, är det bra att vi kanske ligger dåligt till för att då blir det mer action Nils? Ja, och jag tror det, om det är kortare tidsperiod så tror jag om vi har måltats göra det innan maj det ligger ju en lite närmare handling än om man beslutar 2014 och 2030 det ska vi göra fixat där det är klart att det är skillnad Ibland säger man ju att det behövs en kris för att man verkligen ska agera, ligger det ingenting i det Jag tycker Trump har ju varit uppe, du tog upp det och jag jobbar mycket med könsbalans och jämställdhet också och det, jag brukar säga att det är det bästa som har hänt kvinnofrågan, det är att hamna är president för då känner man ju den här e-börningplattform och jag tror att det Trump har gjort mycket för jämställdhetslågan Ja, det är absolut det här kriskänslan nu får ju alla som stäcker upp, ta ledarskapet Ta ner, det är dags för kaffe och efter kaffe ska vi lyssna på Kristina Jötterström och Peter Norman, men nu tackar vi Sofia, Nils och Anna mycket varmt och stort, tack så mycket